РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 157/2013
av den 18 februari 2013
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 25 november 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas (nedan kallat antidumpningsförfarandet eller förfarandet) beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna eller det berörda landet).
(2)
Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Förenta staterna, och inledde en separat undersökning (nedan kallad antisubventionsförfarandet). Detta förfarande avslutades den 21 december 2012 utan att några utjämningsåtgärder kommer att vidtas.
(3)
Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 12 oktober 2011 av European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala produktion av bioetanol. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den aktuella produkten och om väsentlig skada det resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning.
1.2 Parter som berörs av förfarandet
(4)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Förenta staterna, importörer och andra parter som såvitt känt var berörda, samt myndigheterna i Förenta staterna om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(5)
Alla berörda parter, som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
1.2.1 Stickprovsförfarande avseende exportörer/tillverkare i Förenta staterna
(6)
Eftersom ett stort antal exportörer/tillverkare i Förenta staterna föreföll vara berörda av förfarandet angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(7)
För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, anmodades exportörer/tillverkare i Förenta staterna att ge sig till känna inom 15 dagar från det datum då undersökningen inleddes och att, såsom det hade angetts i tillkännagivandet om inledande, besvara ett stickprovsformulär och lämna grundläggande uppgifter om sin tillverkning och försäljning av bioetanol under perioden från den 1 oktober 2010 till den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP).
(8)
Samråd ägde också rum med relevanta myndigheter i Förenta staterna avseende urvalet av ett representativt stickprov.
(9)
Mer än 60 exportörer/tillverkare gav sig till känna och lämnade de begärda upplysningarna inom tidsfristen på 15 dagar.
(10)
I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av bioetanol till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Stickprovet omfattade sex amerikanska tillverkare av bioetanol (nedan kallat det amerikanska stickprovet).
(11)
Under undersökningen konstaterades det att tillverkningen hos en av de tillverkare som ingick i det amerikanska stickprovet inte exporterades till unionen under undersökningsperioden. Detta företag uteslöts därför från stickprovet.
(12)
Trots att andra tillverkare i stickprovet tog upp export av bioetanol till unionen i sitt stickprovsformulär, visade undersökningen att ingen av dem exporterade bioetanol till unionsmarknaden. De sålde den i stället till icke-närstående handlare/blandningsföretag på hemmamarknaden som sedan blandade den med bensin och sålde den vidare inom landet och för export, särskilt till unionen. Vid undersökningen på plats framkom det att, i motsats till vad som framgick av uppgifterna från de amerikanska tillverkare som ingick i stickprovet, kände tillverkarna inte alltid till huruvida deras tillverkning var avsedd för unionsmarknaden eller någon annan marknad, inklusive den amerikanska, och de kände inte heller till handlarnas/blandningsföretagens försäljningspriser. Detta innebär att de amerikanska bioetanoltillverkarna inte är exportörer av den berörda produkten till unionen. Det är i stället handlarna/blandningsföretagen som är exportörer. Därför gick det inte att avgöra huruvida amerikansk bioetanol exporterades till dumpade priser till unionen under undersökningsperioden med hjälp av de uppgifter som samlats in och kontrollerats i det amerikanska stickprovet i det preliminära skedet.
(13)
Därför kunde det inte införas några antidumpningsåtgärder vid den tidpunkten.
(14)
För att identifiera exporten av bioetanol till unionen baserades det amerikanska stickprovet främst på uppgifter från de icke-närstående blandningsföretag/handlare som inte undersöktes i det preliminära skedet. Även om en sådan handlare samarbetade i undersökningen i det preliminära skedet och lämnade ytterligare uppgifter var dessa inte tillräckliga för att det skulle gå att fastställa exakta och tillförlitliga uppgifter för beräkningen av dumpningsmarginalerna.
(15)
För att dumpningsutredningen skulle kunna slutföras ansågs det därför nödvändigt att i stället basera den på uppgifterna från handlare och blandningsföretag som faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen.
(16)
Därför skickades dumpningsfrågeformulär till de åtta största handlare/blandningsföretag i Förenta staterna som identifierades under undersökningen av det amerikanska stickprovet. Dessa handlare/blandningsföretag representerar mer än 90 % av den totala exporten av bioetanol till unionen. Två gick med på att samarbeta under undersökningen och deras export motsvarar ungefär 51 % av den totala exporten av bioetanol till unionen under undersökningsperioden.
1.2.2 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(17)
Eftersom ett stort antal unionstillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(18)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare (nedan kallat EU-stickprovet). Stickprovet bestod av fem företag och koncerner, av de 19 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes. Stickprovet valdes ut på grundval av produktionsvolymen bioetanol under undersökningsperioden och de kända tillverkarnas geografiska belägenhet. Stickprovet utgjorde 48 % av den totala uppskattade produktionen i unionen under undersökningsperioden.
(19)
Undersökningen visade emellertid att företagsgrupperna i EU-stickprovet bestod av ett stort antal företag eller enheter som tillverkade och sålde en likadan produkt. I det här fallet skulle det ha inneburit en undersökning av 13 företag, och det var inte möjligt att undersöka alla dem på den tid som stod till förfogande för undersökningen. Ett beslut fattades därför om att på nytt undersöka de tillgängliga uppgifterna för att göra ett representativt urval. Det ansågs att stickprovet borde baseras på de största enskilda produktionsföretagen i unionen och på grupper med hänsyn tagen även till en viss geografisk spridning bland unionstillverkarna.
(20)
Ett slutgiltigt EU-stickprov bestående av sex enskilda tillverkare valdes därför ut på grundval av representativitet avseende produktions- och försäljningsvolymer bioetanol under undersökningsperioden och tillverkarens geografiska belägenhet. Dessa tillverkare, som var etablerade i Belgien, Nederländerna, Frankrike, Förenade kungariket, Sverige och Tyskland, representerade 36 % av den totala beräknade produktionen i unionen och 44 % av den totala produktionen inrapporterad av de företag som inkom med uppgifter inför urvalet av ett stickprov. Detta stickprov ansågs vara representativt för bedömningen av en eventuell skada för unionsindustrin.
(21)
Berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på om urvalet av stickprovet var lämpligt.
(22)
Vissa parter menade att EU-stickprovet var mindre representativt än det ursprungliga, som innehöll fullständiga företagsgrupper. De ansåg att en objektiv analys av unionsindustrins situation enbart kunde göras genom att alla företag som var delar av företagsgrupper omfattades av stickprovet. De ansåg framför allt att kostnader och intäkter kunde vara tilldelade vissa företag i en företagsgrupp som inte besöktes och därför kanske inte skulle avspeglas i skadeanalysen.
(23)
I detta avseende bör det noteras att kommissionen beaktade och undersökte de uppgifter som alla företag som ingick och inte ingick i stickprovet lämnade in, i synnerhet företag i företagsgrupper, för att se till att alla kostnader och intäkter avseende de utvalda företagens produktion och försäljning till fullo och korrekt återspeglades i skadeanalysen.
(24)
Vissa parter ifrågasatte att unionstillverkare som befann sig i uppstartsfasen ingick i EU-stickprovet. De hävdade även att ett företag som under år 2011 hade en betydande oanvänd kapacitet och är beläget i en medlemsstat som inte har genomfört direktivet om förnybar energi (4) inte borde ha ingått i stickprovet. Dessutom hävdades det att om dessa företag ingick i det slutgiltiga stickprovet borde kommissionen justera deras uppgifter av hänsyn till de särskilda omständigheterna.
(25)
Det faktum att företag nyligen har påbörjat eller återupptagit sin verksamhet ansågs inte utgöra ett hinder för medverkan i stickprovet. Att dessa företag ingick i stickprovet står inte i strid med kriterierna för urvalet av ett stickprov enligt artikel 17 i grundförordningen. Vad avser justeringen av uppgifter uppgav parterna inte något specifikt problem och lämnade inte in vare sig någon underbyggd bevisning till stöd för sina påståenden eller någon grund för hur justeringen skulle ske.
(26)
Undersökningen fann inte heller några kostnader, t.ex. högre avskrivningstakt, som borde justeras för att korrigera fel på grund av att verksamheten nyligen hade påbörjats. Invändningen avvisades därför.
(27)
Vissa parter ifrågasatte också att ett av de företag som preliminärt ingick i EU-stickprovet och som var etablerat i en medlemsstat med stor konsumtion och tillverkning av bioetanol inte längre ingick i EU-stickprovet. De hävdade att detta företag hade en god ekonomisk situation och menade att detta var anledningen till att det uteslöts från stickprovet. De menade också att urvalet av stickprovet var snedvridet i syfte att hitta skada. Enligt dessa parter borde kommissionen ha skickat ut så kallade miniformulär till alla tillverkare i syfte att inhämta relevanta uppgifter för urvalet av stickprovet.
(28)
När det gäller utskickandet av miniformulär, bör det noteras att innan stickprovet valdes ut begärde kommissionen in information från alla tillverkare i unionen som man visste var berörda för att inhämta relevanta uppgifter i syfte att välja ut ett stickprov. Som anges i punkt 5.2.1 i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet fanns denna information, från det att undersökningen inleddes, tillgänglig för de berörda parterna i de handlingar som berörda parter kan begära att få se, men svarandenas ekonomiska situation framgick inte av denna information. Kommissionen hade alltså tillgång till tillräcklig relevant information för att välja ut ett representativt stickprov med hänsyn till kriterierna i artikel 17 i grundförordningen, men kunde inte göra något resultatorienterat urval av företag. De ovanstående invändningarna avvisades därför.
(29)
Slutligen hävdades det att stickprovet borde ha omfattat företag som tillverkar bioetanol från sockerbetor, eftersom produktion från denna råvara kan vara mycket mer lönsam än produktion från exempelvis vete. Påståendet styrktes inte, men tillgänglig information har visat att bioetanol som tillverkas av sockerbetor bara utgör en mindre del av den totala produktionen i unionen, omkring 12 % år 2011, och att två av de företag som ingår i stickprovet delvis använde sockerbetor som råvara vid produktion av bioetanol. Denna begäran avvisas därför.
(30)
Mot bakgrund av ovanstående konstateras att det stickprov för skadeanalysen som valts i enlighet med vad som förklaras ovan är representativt för unionsindustrin.
1.2.3 Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(31)
Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kunde beröras av förfarandet, meddelade man i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande för importörer skulle göras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(32)
Inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande inkom endast tre importörer med de begärda uppgifterna och accepterade att ingå i stickprovet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfarande inte längre vara nödvändigt.
1.2.4 Svar på frågeformuläret och kontroller
(33)
Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter. Frågeformulär sändes följaktligen till de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de tre samarbetsvilliga icke-närstående importörerna i unionen och till alla användare som man visste berördes av undersökningen.
(34)
Svar inkom från de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, två icke-närstående importörer och fyra användare.
(35)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett slutligt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse.
(36)
Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
Exportörer/tillverkare i Förenta staterna
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas och Sioux Falls, South Dakota
Icke-närstående importörer i Förenta staterna
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Närstående handlare i Schweiz
-
Cargill International SA, Genève
Tillverkare i unionen
-
Abengoa Energy Netherlands BV, Rotterdam, Nederländerna
-
BioWanze SA, Wanze, Belgien
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Tyskland
-
Ensus, Yarm, Förenade kungariket
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Sverige
-
Tereos BENP, Lillebonne, Frankrike
Icke-närstående importörer i unionen
-
Shell Trading Rotterdam BV, Rotterdam, Nederländerna
-
Greenergy Fuels Limited, London, Förenade kungariket
Användare i unionen
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, Rotterdam, Nederländerna
1.3 Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(37)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 oktober 2010 till den 30 september 2011. Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(38)
Den berörda produkten är bioetanol, ibland kallad drivmedelsetanol, dvs. etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), denaturerad eller odenaturerad, utom produkter med en vattenhalt på mer än 0,3 viktprocent uppmätt enligt standarden EN 15376, men inbegripet etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) i blandningar med bensin med en etylalkoholhalt på mer än 10 volymprocent, med ursprung i Förenta staterna, för närvarande klassificerad enligt KN-nr ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 och ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanol kan framställas av olika jordbruksprodukter, t.ex. sockerrör, sockerbeta, potatis, maniok och majs. I Förenta staterna klassificeras bioetanol utifrån råvaran, se beskrivningen nedan.
a)
Konventionellt biobränsle (tillverkas i huvudsak av majs och kallas ofta majsetanol) som definieras som ett förnybart bränsle framställt av majsstärkelse som tillverkas i anläggningar som började konstrueras efter dagen för ikraftträdandet av Energy Independence and Security Act i december 2007 (5) och som i framtiden måste uppnå en minskning om 20 % av utsläpp av växthusgaser jämfört med normerade livscykelutsläpp av växthusgaser för bensin och diesel.
b)
Avancerat biobränsle som definieras som ett förnybart bränsle annat än etanol framställt av majsstärkelse, som framställs av förnybar biomassa och vars livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av den amerikanska lagen om energipolitik (Energy Policy Act, EPA), är åtminstone 50 % lägre än normerade utsläpp av växthusgaser. Termen innefattar cellulosabaserade biobränslen såsom bioetanol och biomassabaserad diesel. Definitionen av avancerade biobränslen innefattar programmen för cellulosabaserade biobränslen, biomassabaserad diesel och övriga avancerade biobränslen.
(40)
Mer specifikt definieras cellulosabaserade biobränslen (6) som ett förnybart biobränsle framställt av cellulosa, hemicellulosa eller lignin framställt av förnybar biomassa och med livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av EPA, som är åtminstone 60 % lägre än normerade livscykelutsläpp av växthusgaser. Cellulosabaserade biobränslen innefattar cellulosabaserad bioetanol. Forskning och pilotprojekt pågår med stöd från Förenta staternas federala regering för produktion av avancerade biobränslen och i synnerhet cellulosabaserad bioetanol, som framför allt tillverkas av restprodukter från jord- och skogsbruket. Enligt tjänstemän i Förenta staterna och offentligt tillgängliga uppgifter (7) kommer produktionen av denna typ av bioetanol att uppgå till omkring 4 miljarder liter 2014 och mer än 50 miljarder liter 2021. Produktionen av cellulosabaserad bioetanol var försumbar under undersökningsperioden.
(41)
Under undersökningsperioden och fram till nu har majs varit den huvudsakliga råvaran i Förenta staterna, medan den huvudsakliga råvaran i unionen är vete.
(42)
Undersökningen visade att bioetanol i allmänhet säljs i ren form till blandningsföretag/handlare som blandar (8) det med framför allt bensin för att framställa högnivåblandningar som exporteras eller säljs på den inhemska marknaden för vidare blandning och användning som bränsle. Blandning är en relativt okomplicerad verksamhet och kan utföras genom att produkterna blandas i särskilda tankar där de önskade andelarna bioetanol och bensin tillsätts.
(43)
För att identifiera de olika typerna av bioetanol och bioetanolblandningar som används i världen har etanolbränsleblandningar E-nummer som anger procentandelen etanolbränsle i blandningen i volymprocent. E85 består exempelvis av 85 % vattenfri etanol och 15 % bensin. Lågetanolblandningar, från E5 till E25, kallas på engelska ofta för gasohol, vilket vanligen syftar på E10-blandningen. E10 eller blandningar med lägre etanolhalt användes i över 20 länder i världen 2011. Förenta staterna ligger i framkant, och nästan all bensin som såldes där 2010 var blandad med 10 % bioetanol.
(44)
Undersökningen visade att alla typer av bioetanol anses vara biobränslen under det nu gällande National Renewable Fuel Standard-programmet (RFS1, nationell standard för förnybara bränslen) som fastställdes i lagen om energipolitik (Energy Policy Act, 2005) som ändrade den amerikanska lagen om ren luft (Clean Air Act) genom inrättandet av den första nationella standarden för förnybara bränslen. Förenta staternas kongress gav miljöskyddsmyndigheten (Environmental Protection Agency, EPA) ansvaret att samordna med energidepartementet, jordbruksdepartementet och berörda parter för att utforma och genomföra programmet.
(45)
Som ett resultat av energipolitiken blev Förenta staterna världens största tillverkare av bioetanol från 2005, med sammanlagt 57,5 % av världsproduktionen. År 2009 kunde den amerikanska miljöskyddsmyndighetens krav säkerställa att minst 11 miljarder amerikanska gallons förnybara bränslen tillverkades under det året, framför allt för att uppfylla bestämmelserna i Energy Independence and Security Act från 2007. Den storskaliga produktionen innebar också att de amerikanska tillverkarna kunde exportera bioetanol till andra marknader, däribland unionen.
(46)
Enligt officiella källor, marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (9) anses alla typer av bioetanol och bioetanol som ingår i blandningar, dvs. blandningar av bioetanol med mineralbensin, enligt förklaringen i skäl 43 ovan, som tillverkas i Förenta staterna och säljs i Förenta staterna eller exporteras, vara bioetanolbränslen och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen i Förenta staterna.
(47)
Det har framkommit att alla typer av bioetanol och bioetanol i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket likartade grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader avseende råvaran som används i produktionen. De eventuella små variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten.
(48)
Vissa parter hävdade att definitionen av den berörda produkten inte var tydlig, i synnerhet därför att ingen åtskillnad gjordes mellan bioetanol avsedd att användas som bränsle och bioetanol avsedd för andra användningsområden. De menade därför att undersökningen borde omfatta etanol avsedd för alla användningsområden och etanol från alla källor, inklusive syntetisk etanol som konkurrerar med bioetanol för användning inom industrin.
(49)
En annan part hävdade det motsatta, nämligen att undersökningen enbart borde omfatta bioetanol avsedd att användas som bränsle och att bioetanol för användning inom industrin därmed borde uteslutas.
(50)
I detta sammanhang bör det noteras att den berörda produkten i första hand bör definieras på grundval av grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, inte användning eller tillämpningsområden. En produkt som har olika användningsområden kan ha samma eller mycket liknande grundläggande egenskaper oberoende av dess vidare användning, och under vissa omständigheter kan det vara nödvändigt att fördjupa analysen av produktdefinitionen sett till en viss industri och marknad.
(51)
I det aktuella fallet var det tydligt att det i tillkännagivandet om inledande inte avsågs att syntetisk etanol borde ingå i produktdefinitionen. Syntetisk etanol har andra egenskaper än bioetanol och motsvarar inte kriterierna ovan rörande definitionen av den berörda produkten. Ingen tillverkare som fokuserar på produktion av den produkten deltog i den här undersökningen. Syntetisk etanol kan därför inte ingå i definitionen av den berörda produkten och omfattas inte av undersökningen. I motsats till vad vissa parter hävdade leder inte detta förtydligande till någon förändring av undersökningens omfattning eller i definitionen av den berörda produkten, och påverkade inte heller kvaliteten på de uppgifter som användes.
(52)
Bioetanol avsedd att användas som bränsle och bioetanol avsedd för andra användningsområden kan ha liknande egenskaper. Vid undersökningen granskades dumpning med avseende på aktörer i Förenta staterna som tillverkade eller blandade bioetanol avsedd att användas som bränsle, dvs. bioetanol som ska ingå i en bränsleblandning. På liknande sätt inriktades undersökningen av unionstillverkare på bioetanol avsedd att användas som bränsle och inte för andra ändamål. Bioetanol avsedd för andra användningsområden än bränsle bör alltså inte omfattas av denna undersökning.
(53)
De importörer som inte kommer att använda den importerade bioetanolen från Förenta staterna som bränsle kan lämna en förklaring som omfattas av de bestämmelser om användning för särskilda ändamål som anges i artiklarna 291-300 i unionens tullkodex (10).
2.2 Likadan produkt
(54)
Bioetanol som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden befanns ha liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som de produkter som exporterades till unionen från Förenta staterna.
(55)
Enligt beskrivningen i skäl 39 ovan kan bioetanol tillverkas av olika råvaror. Undersökningen visade emellertid inte att typen av råvara medförde några skillnader i slutproduktens egenskaper. Den berörda produkten, som tillverkas i Förenta staterna, framför allt av majs, och exporteras till unionen, befanns vara utbytbar mot bioetanol som framför allt tillverkades av vete och såldes i unionen av unionstillverkare. Det fanns inte heller några större skillnader, om ens några, i hur produkten användes och uppfattades av näringsidkare och användare på bioetanolmarknaden.
(56)
Av den anledningen bekräftas att bioetanol som tillverkas och säljs i unionen och den berörda produkten, som exporteras från Förenta staterna, bör anses vara likadana i den betydelse som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
(57)
Några av de amerikanska tillverkare som ingick i stickprovet hävdade att den bioetanol som tillverkas och säljs på den amerikanska marknaden inte är likadan som den berörda produkten, eftersom den inte ordagrant motsvarar produktbeskrivningen i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet. De typer av bioetanol som säljs på den amerikanska marknaden har en vattenhalt över gränsvärdet på 0,3 % och uppfyller den amerikanska standarden (ASTM) i stället för EN 15376.
(58)
Undersökningen visade emellertid att bioetanol som tillverkas för försäljning på den amerikanska marknaden i stort sett har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som den berörda produkten. Enligt artikel 1.4 i grundförordningen behöver en likadan produkt inte vara exakt likadan som den berörda produkten i alla avseenden, utan det kan vara en produkt som visserligen inte är lika i alla avseenden, men vars egenskaper är mycket lika den berörda produktens. Detta är fallet för den bioetanol som säljs på den amerikanska marknaden och den bioetanol som exporteras till unionen. Det finns prejudikat där produkter har betraktats som likadana som den berörda produkten, trots vissa skillnader (11).
(59)
Därför beslutades att den preliminära slutsatsen skulle upphävas och att den bioetanol som uppfyller ASTM-standarden och säljs på den amerikanska marknaden skulle betraktas som likadan som den berörda produkten i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Inledning
(60)
Som förklaras i skälen 6-16 ovan omfattade undersökningen tillverkare av bioetanol, å ena sidan, och handlare/blandningsföretag som exporterade den berörda produkten till unionsmarknaden, å andra sidan, för att det skulle gå att undersöka den eventuella förekomsten av dumpning.
(61)
Enligt artikel 9.5 i grundförordningen ska förordningen om införande av tullen ange tullsatsen för varje leverantör eller, om detta inte är praktiskt möjligt, tullsatsen för det berörda leverantörslandet.
(62)
Vissa tillverkare hävdade att det var möjligt att identifiera och spåra deras produkter när de såldes till amerikanska aktörer för export, särskilt till unionen. De hänvisade till den certfieringsprocess som föreskrivs i direktivet om förnybar energi, men kunde inte påvisa något särskilt samband mellan deras försäljning på den amerikanska marknaden och den export som andra aktörer bedriver till EU. Såsom anges i skäl 12 och 63 kände dessa tillverkare inte till nivån på exportpriset till unionen.
(63)
I det aktuella fallet konstaterades det att strukturen för bioetanolindustrin och metoden för att tillverka och sälja den berörda produkten på den amerikanska marknaden och exportera den till unionen betydde att det inte var praktiskt möjligt att fastställa individuella dumpningsmarginaler för de amerikanska tillverkarna. Tillverkarna i det amerikanska stickprovet exporterade i själva verket inte den berörda produkten till unionen och de undersökta handlarna/blandningsföretagen köpte in bioetanol från olika tillverkare, blandade den och sålde den i synnerhet för export till unionen. Detta innebär att det, i motsats till vad ovanstående parter hävdade, inte gick att spåra alla enskilda inköp och jämföra normalvärdena med relevanta exportpriser och att det inte går att identifiera tillverkaren vid den tidpunkt som exporten till unionen äger rum. Med andra ord innehåller varje sändning till EU bioetanol som tillverkats av olika amerikanska tillverkare i Förenta staterna, och inte bara i det amerikanska urvalet. Undersökningen visade också att det pris som de amerikanska tillverkarna i urvalet fakturerade sina amerikanska kunder i Förenta staterna inte låg i linje med det faktiska pris som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den exporterades till unionen.
(64)
Det bör därför fastställas en landsomfattande dumpningsmarginal.
3.2 Normalvärde
(65)
För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om den inhemska försäljningsvolymen från de två samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen av den berörda produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till unionen under undersökningsperioden.
(66)
Eftersom försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden var tillräckligt stor, fastställdes normalvärdet på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas till de två ovannämnda handlarna/blandningsföretagen av oberoende kunder i Förenta staterna vid normal handel.
3.3 Exportpris
(67)
De samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen lämnade uppgifter som gjorde det möjligt att fastställa ett exportpris på grundval av deras priser som faktiskt betalats eller ska betalas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. För de transaktioner där importen till unionen skedde via ett närstående handelsföretag fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket det närstående handelsföretaget första gången sålde vidare produkterna till oberoende köpare i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.
(68)
När det gäller försäljningen via det närstående handelsföretaget i Schweiz, gjordes inga avdrag för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader eller vinst från exportpriset, eftersom dessa inte betraktades som kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen i unionen. Undersökningen visade att det närstående handelsföretagets huvudsakliga verksamhet bestod i handhavande av kontanta medel för den ”sockerenhet” som biobränslen ingår i och säkring av de risker som jordbruksverksamhet medför genom derivatkontrakt både på den inofficiella marknaden och på organiserade finansiella marknader.
(69)
Vissa amerikanska tillverkare hävdade att institutionernas praxis är att använda exportörens försäljningspris till den första oberoende kunden som exportpris vid dumpningsberäkningar. I det här fallet skulle detta pris vara de amerikanska tillverkarnas försäljningspris till amerikanska icke-närstående handlare/blandningsföretag. Som anges i skälen 62 och 63 exporterade dock ingen av de amerikanska bioetanoltillverkarna den berörda produkten till unionen och de kände inte till nivån på exportpriset till EU. Deras inhemska pris går alltså inte att använda, eftersom det inte är det exportpris som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten i unionen. Deras krav kan därför inte godtas.
3.4 Jämförelse
(70)
Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp som fastställts för de samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen gjordes fritt fabrik, med hänsyn till olikheter som visats påverka priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. En handlare/ett blandningsföretag hävdar att uppgifterna om försäljningen på hemmamarknaden inte var representativa. Eftersom handlarna/blandningsföretagen inte kunde lämna några uppgifter om all försäljning på hemmamarknaden, grundas beräkningen på de uppgifter som lämnades i frågeformuläret och vid besöket på plats.
(71)
En handlare/ett blandningsföretag hävdar att beräkningen av det inhemska försäljningspriset bör grundas på uppgifter om spotmarknadspriser från NYMEX. Kommissionen anser att kontrollerade uppgifter från de två handlarna/blandningsföretagen är mer tillförlitliga.
(72)
Därför togs särskild hänsyn i form av justeringar för olikheter i transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, när detta var tillämpligt och berättigat.
(73)
När det gäller den berörda produkten och den likadana produkten hade handlarna/blandningsföretagen tagit emot en subvention, främst i form av punktskatteavdrag under undersökningsperioden för deras försäljning av bioetanolblandningar. Den metod som användes för att fastställa normalvärdet och exportpriset är en metod där dessa handlares/blandningsföretags faktiska försäljningspriser, inhemska försäljning och export beaktas i sin helhet. En jämförelse av handlarnas/blandningsföretagens försäljning på den amerikanska marknaden och handlarnas/blandningsföretagens exportpriser till EU för att beräkna dumpningsnivån för den berörda produkten undanröjer alltså all eventuell inverkan som subventionen kan ha haft på priserna, eftersom den påverkade både inhemsk försäljning och export i lika hög grad under undersökningsperioden. En handlare/ett blandningsföretag hävdade att man inte hade fått någon subvention för sin försäljning på hemmamarknaden. Man kunde dock inte lämna någon bevisning för detta påstående, och påståendet är också svårt att förena med de uppgifter som lämnats av de amerikanska myndigheterna om användningen av subventionen.
3.5 Dumpning
(74)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande produkttyp av den berörda produkten. På grundval av den jämförelsen konstaterades de samarbetsvilliga icke-närstående handlarna/blandningsföretagen ha deltagit i dumpningsåtgärder.
(75)
Den viktade genomsnittliga dumpningsmarginalen på 9,5 % fastställdes på grundval av de sammanslagna uppgifterna från de samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen och utgör den landsomfattande dumpningsmarginalen för Förenta staterna.
(76)
Vissa av de amerikanska tillverkare som ingår i stickprovet framförde att de förväntade sig att tilldelas en individuell tullmarginal om slutgiltiga antidumpningsåtgärder skulle genomföras. Mot bakgrund av vad som anges i skälen 6-16 och i skälen 60-64 går det inte att godta detta krav eftersom det vid undersökningen konstaterades att det för dessa aktörer, särskilt eftersom de inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden, inte var möjligt att spåra de produkter som exporterades till unionen. De kände dessutom i allmänhet inte till när exporten skedde eller vilket pris som betalats eller skulle betalas av importörerna i unionen, vilket innebär att något tillförlitligt exportpris eller någon tillförlitlig dumpningsmarginal inte kunde fastställas för dessa tillverkare.
(77)
Vissa tillverkare begärde mer information om de dumpningsberäkningar som gjorts för de två samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen. Å ena sidan bör det dock beaktas att den information som begärdes innehåller uppgifter som är affärshemligheter och därför inte kan lämnas ut till andra parter än den part som berörs. Å andra sidan är det institutionernas gängse praxis att lämna uppgifter om den allmänna metod som använts för att fastställa dumpningen till alla parter för vilka inga enskilda uppgifter användes i beräkningarna. Denna metod beskrevs i det allmänna dokumentet om meddelande av uppgifter som sändes till alla parter.
4. SKADA
4.1 Produktionen i unionen och unionsindustrin
(78)
Unionstillverkningen fastställdes på grundval av en rapport från klaganden under undersökningen. Den sammanlagda unionstillverkningen av den likadana produkten som angavs i den rapporten jämfördes med de uppgifter som lämnades av de 17 samarbetsvilliga tillverkarna i unionen. Det konstaterades en liten skillnad på ungefär 5 % mellan dessa båda uppsättningar av uppgifter. Den förklaras av att några förhållandevis små icke-samarbetsvilliga tillverkare i unionen inte lämnade några tillverkningsuppgifter. Därför uppskattades den sammanlagda unionstillverkningen till 3,42 miljoner ton under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin.
4.2 Förbrukningen i unionen
(79)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins sammanlagda tillverkning i unionen plus den volym import från tredjeländer som fastställts på grundval av bästa tillgängliga statistik, samtidigt som avdrag gjordes för lagervariation och export från unionsindustrin, enligt vad som rapporterats av unionsindustrin. Vissa parter hävdade att den statistik som användes för att fastställa förbrukningen inte var fullständig, eftersom en betydande import av bioetanol från andra tredjeländer, särskilt under undersökningsperioden, inte beaktades. Dessutom ansåg dessa parter att storleken på importen från Förenta staterna överskattades av kommissionen och att siffrorna för förbrukningen och marknadsandelen inte var tillförlitliga.
(80)
Dessa påståenden analyserades och kontrollerades mot den tillgängliga informationen. När det gäller importen från andra länder, lämnade parterna inte några belägg för storleken på importen av den berörda produkten. Importen från andra länder beaktades emellertid vid beräkningen. När det gäller storleken på importen från Förenta staterna, upptäcktes ett skrivfel i beräkningen av den amerikanska importen under undersökningsperioden. Därför har importens storlek bedömts på nytt och justerats vid behov. Detta påverkar dock inte slutsatserna i bedömningarna av skada och orsakssamband.
(81)
När det gäller importen av den berörda produkten, bör det understrykas att det inte finns några särskilda tullnummer i Kombinerade nomenklaturen för den berörda produkten. De KN-nummer som kan användas för tulldeklaration av den berörda produkten omfattar andra produkter utöver den berörda produkten.
(82)
För import av bioetanolblandningar visar de icke-närstående importörernas kontrollerade svar på frågeformulären att merparten av importen tulldeklarerades enligt Taric-nummer 3824909799. Importens storlek går dock inte att hämta direkt från Eurostat, eftersom detta Taric-nummer omfattar olika kemiska produkter utöver den berörda produkten.
(83)
När det gäller den import som deklarerats under KN-nummer 2207 10 00 och 2207 20 00, gick det inte att göra åtskillnad mellan den berörda produkten och andra produkter som inte omfattades av undersökningen, eftersom det inte fanns tillräcklig information om den importerade produkten.
(84)
Eftersom det inte gick att få fram fullständiga importuppgifter från Eurostat, beslutades det därför att även andra informationskällor skulle användas för att fastställa importen av den berörda produkten till unionsmarknaden.
(85)
För att få en så bra uppskattning som möjligt av importen av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna bedömdes statistiken från den amerikanska internationella handelskommissionen (International Trade Commission, ITC) vara den mest tillförlitliga källan. Den rapporterade exportvolymen motsvarar de amerikanska tullnumren 22071060 och 22072000.
(86)
En rimlig metod användes för att beräkna denna import och alla kvantiteter som rapporterades av den amerikanska internationella handelskommissionen beaktades när den amerikanska importen till unionsmarknaden fastställdes.
(87)
Beräkningen av importen till unionen från Brasilien byggde på följande informationskällor: Rapporter från den brittiska byrån för förnybara bränslen (United Kingdom Renewable Fuels Agency), utdrag från tullens detaljerade importdatabas i Nederländerna, Sverige och Finland samt Eurostat. För Nederländerna, Sverige och Finland beräknades importen på grundval av importörens och exportörens namn och produktbeskrivningen när en sådan fanns tillgänglig. En försiktig metod används för att beräkna dessa importer. Alla rapporterade kvantiteter beaktades vid beräkningen av importen.
(88)
Slutligen användes Eurostat också för att beräkna den återstående importen till unionen för andra medlemsstater än dem som anges i skäl 87. Importvolymen justerades på grundval av den procentandel bioetanol som användes som bränsle i unionen. Källan till den justeringen återfinns i klagomålet. Denna procentandel hämtades från Europeiska kommissionens årliga bedömning av etanolmarknaden (12). Procentandelen bioetanol som användes som bränsle i unionen var 54 % 2008, 66 % 2009 och 68 % 2010. För undersökningsperioden användes procentandelen 2010 för beräkningen av den relevanta importen under undersökningsperioden.
(89)
Vid beräkningen av import med annat ursprung användes Eurostat och utdrag från tullens detaljerade importdatabas i Nederländerna, Sverige och Finland som informationskällor. Samma metod användes som när den brasilianska importen fastställdes.
(90)
För Förenta staterna användes dessutom uppgifter från de kontrollerade svaren på frågeformuläret från icke-närstående importörer. För Förenta staterna uppskattades de genomsnittliga priserna cif för 2008 och 2009 på grundval av det genomsnittliga pris som rapporterats av amerikanska International Trade Commission för dessa år, uttryckt i förhållande till det genomsnittliga priset cif per enhet som erhållits för 2010.
(91)
Lagervariationerna fastställdes på grundval av information om unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden.
(92)
På denna grundval konstaterades förbrukningen i unionen ha utvecklats enligt följande:
2008
2009
2010
UP
Total unionsproduktion (ton) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Total import från tredjeländer inklusive det berörda landet (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Total export från unionsindustrin till länder utanför EU (ton) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Lagervariation (13) (ton) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Förbrukningen i unionen (ton)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Källa:
(A) marknadsrapport, (B) Eurostat, amerikanska International Trade Commission, brittiska Renewable Fuels Agency och tullens importdatabas, tillhandahållen av Nederländerna, Sverige och Finland, (C) klagomålet, svar på frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i stickprovet, information från unionsindustrin som tillhandahölls i klagomålet.
(93)
Under skadeundersökningsperioden ökade konsumtionen i unionen betydligt, med 29 %. Ökningen stimulerades genom att medlemsstaterna införlivade direktivet om förnybar energi, i vilket tillväxtmål fastställs för förbrukningen av energi från förnybara källor.
4.3 Import till unionen från de berörda länderna
4.3.1 Volym, marknadsandel och pris för importen från det berörda landet
(94)
När det gäller volym, marknadsandel och pris utvecklades importen till unionen från Förenta staterna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
2008
2009
2010
UP
Import från Förenta staterna (ton) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Marknadsandel (i %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Genomsnittspris (EUR/ton) (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Källa:
(A) exportvolym enligt uppgifter från amerikanska International Trade Commission, (B) tullens importdatabas tillhandahållen av Nederländerna, Sverige och Finland och det kontrollerade svaret från en importörs frågeformulär.
(95)
Importen från Förenta staterna ökade betydligt uttryckt som volym, från 63 406 ton till 686 185 ton under skadeundersökningsperioden. På motsvarande sätt ökade de amerikanska exportörernas marknadsandel i unionen betydligt under perioden, från 1,9 % till 15,7 %.
(96)
Trots att de genomsnittliga amerikanska importpriserna ökade med 6 % under perioden tog de amerikanska exportörerna konsekvent ut lägre priser än producenterna i unionen, såsom beskrivs i skäl 117 nedan. Detta systematiska prisunderskridande som praktiserades av amerikanska exportörer förklarar den betydande ökningen av deras marknadsandel under skadeundersökningsperioden.
4.3.2 Prisunderskridande för import från det berörda landet
(97)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes för varje produkttyp det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser från de amerikanska exportörerna tog ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån. För att möjliggöra en rättvis prisjämförelse tillämpades lämpliga justeringar för tullar och kostnader som uppstår efter import på det amerikanska priset.
(98)
Resultaten av jämförelsen, uttryckta i procent av försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden, visade på konsekventa prisunderskridandemarginaler på i genomsnitt 5,6 %. Detta prisunderskridande ger en antydan om vilken prispress som importen från det berörda landet utövat på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden.
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
4.4.1 Inledande anmärkningar
(99)
I enlighet med artikel 3.5 omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer för en bedömning av unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(100)
Skadeanalysen med avseende på makroekonomiska data såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, lagerhållning, sysselsättning, produktivitet och storleksordningen på dumpningsmarginalen bygger på data för unionsindustrin som helhet från ePURE.
(101)
Skadeanalysen med avseende på mikroekonomiska data såsom priser, lönsamhet, likviditetsflöde, investeringar, avkastning på investeringar, förmåga att anskaffa kapital, löner och lagerhållning har gjorts på grundval av data som tillhandahållits av de unionstillverkare som ingick i stickprovet genom kontrollerade svar på frågeformuläret.
(102)
Bioetanolindustrin i unionen är fortfarande i ett inledningsskede. Företagen har nyligen investerat i nya produktionsanläggningar eller har utökat befintlig kapacitet för att tillgodose den växande efterfrågan i unionen. Att nya tillverkare inledde produktion under skadeundersökningsperioden ledde till en positiv utveckling av indikatorer som produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym och sysselsättning.
(103)
Undersökningen visade också att denna typ av industri behöver en viss tid, mellan två till tre år från inledningsskedet, för att uppnå normala produktionsnivåer.
4.4.2 Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2008
2009
2010
UP
Produktionsvolym (ton)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Produktionskapacitet (ton)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Kapacitetsutnyttjande (%)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Källa:
Baserat på data från unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden.
(104)
Som en följd av direktivet om förnybar energi ökade produktionen betydligt under skadeundersökningsperioden, med ca 57 %. Mellan 2008 och 2010 ökade produktionen i unionen med 36 %, men därefter avtog tillväxten kraftigt och var endast 3,5 % under undersökningsperioden jämfört med 2010.
(105)
Produktionskapaciteten ökade med 37 % under skadeundersökningsperioden och följde motsvarande mönster som produktionen.
(106)
Kapacitetsutnyttjandet ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden, och denna ökning uppnåddes i början av perioden. Med tanke på inledningsskedet för vissa unionstillverkare 2009 förväntades kapacitetsutnyttjandet ha ökat ytterligare, eftersom det normalt krävs mellan två och tre år från inledningsfasen till dess att normala produktionsnivåer kan uppnås, såsom förklaras i skäl 103. Detta har dock inte varit fallet.
(107)
Undersökningen visade alltså att flera företag i EU inledde sin verksamhet i början av eller under skadeundersökningsperioden på grund av det förväntade offentliggörandet av direktivet om förnybar energi. Detta ledde till en positiv utveckling särskilt av ovannämnda skadefaktorer främst under perioden fram till 2010. Men situationen på unionsmarknaden förändrades samtidigt som den dumpade import från Förenta staterna ökade kraftigt under 2010, och den verksamhetstillväxt som förväntades under undersökningsperioden uteblev.
4.4.3 Försäljningsvolym och marknadsandel
2008
2009
2010
UP
Försäljningsvolym (ton)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Marknadsandel (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Källa:
Baserat på data från unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden.
(108)
Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 59 % och dess marknadsandel ökade med 13,8 procentandelar under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen ökade stadigt mellan 2008 och 2010, men mellan 2010 och undersökningsperioden ökade den mindre än konsumtionen, som ökade med 6,8 % under den perioden.
(109)
På motsvarande sätt ökade unionsindustrins marknadsandel fram till 2010, men minskade sedan under undersökningsperioden. Under perioden mellan 2010 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel med 2,2 procentandelar medan marknadsandelen för importen från Förenta staterna ökade med 7,2 procentandelar, vilket nästan motsvarar en fördubbling.
4.4.4 Tillväxt
(110)
Förbrukningen i unionen ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden med 29,2 %. Även försäljningsvolymen och marknadsandelen ökade under denna period, men unionsindustrin kunde inte fullt ut dra fördel av den ökade förbrukningen, särskilt från 2010. Från och med 2010 och fram till undersökningsperioden blev tillväxten av unionsindustrins försäljningsvolym långsammare och marknadsandelen minskade jämfört med de föregående åren.
(111)
Vissa parter hävdade att de tillväxtmönster som vissa indikatorer uppvisade under skadeundersökningsperioden inte återspeglade situationen för en industri som lidit skada. Såsom förklaras ovan visade undersökningen dock att unionsindustrins långsammare tillväxt 2010 och under undersökningsperioden sammanföll med den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport från Förenta staterna.
4.4.5 Sysselsättning och produktivitet
2008
2009
2010
UP
Antal anställda
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivitet
(enhet/anställd)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Källa:
Baserat på data från unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden.
(112)
Sysselsättningen ökad med 9 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den med 8 % från 2008 till 2010 men ökade endast marginellt med 1 % under undersökningsperioden. Denna trend återspeglar trenden för kapacitet och produktion i unionen.
(113)
Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft mättes som produktion per anställd per år. Den ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden med 44 %, vilket återspeglade inlärningseffekten och den ökade effektiviteten under och efter inledningsskedet.
4.4.6 Den faktiska dumpningsmarginalens storlek
(114)
Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från det berörda landet, kan verkningarna för unionsindustrin av de dumpningsmarginaler som fastställdes under undersökningsperioden inte anses vara försumbara.
4.4.7 Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(115)
Denna fråga är inte relevant i detta fall på grund av avsaknaden av effekter av tidigare dumpning.
4.4.8 Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet
2008
2009
2010
UP
Pris per enhet (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(116)
Unionsindustrins priser ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. De sjönk 2009 jämfört med 2008 men ökade sedan stadigt till slutet av undersökningsperioden. Undersökningen visade dock att prisökningarna inte räckte för att unionsindustrin skulle kunna täcka sina kostnader. Särskilt under undersökningsperioden ökade klyftan mellan försäljningspriser och kostnader ytterligare. Denna situation sammanföll med den ökade förekomsten på unionsmarknaden av dumpad lågprisimport från Förenta staterna.
(117)
Undersökningen visade att unionsindustrins priser förblev högre (upp till 23 %) än priserna för dumpad import från Förenta staterna under skadeundersökningsperioden.
4.4.9 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
2008
2009
2010
UP
Nettovinst före skatt (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Lönsamhet vid försäljning i unionen (i procent av nettoförsäljningen)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008 = - 100
- 100
3
-49
-84
Kassaflöde (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Kassaflöde i % av unionsförsäljningen till icke-närstående parter
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = - 100
- 100
980
930
494
Investeringar (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Räntabilitet (%)
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(118)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes både i absoluta belopp (nettovinst före skatt) och uttryckt som nettovinsten av försäljningen före skatt i procent av försäljningsomsättningen för den likadana produkten. Unionsindustrins lönsamhet har varit negativ under skadeundersökningsperioden med undantag av 2009, när företagen i stickprovet lyckades uppnå balans mellan intäkter och utgifter.
(119)
Räntabiliteten följde motsvarande mönster och förblev långt under vad som krävs för att unionsindustrin ska överleva.
(120)
Kassaflödet var negativt 2008 och förbättrades 2009 och 2010. Under undersökningsperioden började kassaflödet dock sjunka igen, vilket återspeglade en försämring av unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet.
(121)
Utvecklingen av lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet under skadeundersökningsperioden begränsade unionsindustrins möjligheter att investera i sin verksamhet och underminerade dess utveckling, vilket framgår tydligt av att investeringarna minskade med 93 % under denna period.
4.4.10 Löner
2008
2009
2010
UP
Löner (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Genomsnittliga lönekostnader per anställd (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(122)
Lönerna ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket återspeglar de anställdas ökade produktivitet.
4.4.11 Lager
2008
2009
2010
UP
Utgående lager (ton)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Lager i förhållande till produktionen (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(123)
Lagernivåerna minskade något under skadeundersökningsperioden.
4.5 Slutsats om skada
(124)
Undersökningen har visat att ökningen av dumpad lågprisimport på unionsmarknaden ökade 2010 och särskilt under undersökningsperioden. Under den perioden förbättrades vissa skadeindikatorer som gäller den ekonomiska situationen på unionsmarknaden, men tillväxten var inte i linje med den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden och förbättringarna var därmed inte tillräckliga för att unionsindustrin skulle kunna utveckla sin verksamhet.
(125)
Såsom normalt inom en ny och växande verksamhet var trenden under skadeundersökningsperioden positiv för vissa indikatorer, bland annat försäljningsvolym, produktion och kapacitetsutnyttjande. Detta förklaras av att nya unionstillverkare kom in på marknaden under den perioden. Oaktat detta visade undersökningen att situationen på unionsmarknaden från och med 2010, när ökningen av lågprisimport inträffade, inte har tillåtit unionstillverkarna att nå en tillräcklig verksamhets- och prisnivå för att de ska kunna utveckla och skydda de betydande investeringar som gjordes under skadeundersökningsperioden.
(126)
Det konstaterades att lågprisimporten ständigt underskred unionsindustrins priser. Prisnivån tillät inte unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå det kassaflöde och de vinster som krävs för att utveckla verksamheten.
(127)
De skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, försämrades eller låg kvar långt under normal nivå. Detta hade en betydande inverkan på unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital och göra nya investeringar i sin verksamhet.
(128)
Mot denna bakgrund ansågs det att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
5.1 Inledning
(129)
I enlighet med artiklarna 3.5 och 3.6 i grundförordningen granskades det huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet vållade unionsindustrin skada. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
5.2 Den dumpade importens verkningar
(130)
Såsom nämns ovan ökade förbrukningen i unionen betydligt under perioden, med 29,2 %. Den dumpade importen från det berörda landet ökade dock kraftigt i volym, dvs. från en andel på 1,9 % av unionsmarknaden i början av skadundersökningsperioden till 15,7 % under undersökningsperioden. Detta innebar uppenbart en press på unionsindustrin, särskilt från 2010 till undersökningsperiodens slut, när denna import mer än fördubblades. Från 2010 och särskilt under undersökningsperioden förekom stora volymer lågprisimport från Förenta staterna på unionsmarknaden som underskred unionsindustrins priser. Denna situation innebar att unionsindustrin inte kunde utvecklas som förväntat under undersökningsperioden.
(131)
Vissa parter har hävdat att unionsindustrins situation förbättrades just från 2010 till undersökningsperioden, vilket sammanföll med fördubblingen av importen från Förenta staterna. Såsom förklaras ovan i skälen 102 och 107 ledde det förhållandet att många unionstillverkare började ta sig in på marknaden under skadeundersökningsperioden till positiva trender för vissa faktorer, bland annat produktion och försäljningsvolym. Unionsindustrin förlorade dock marknadsandelar under undersökningsperioden jämfört med 2010 samtidigt som den största ökningen av dumpad import från Förenta staterna förelåg på unionsmarknaden. Det prisunderskridande och den prispress som förelåg ledde till en försämring av den allmänna ekonomiska situationen, särskilt unionsindustrins lönsamhet.
(132)
Därmed fick lågprisimporten en avgörande betydelse för den väsentliga skada unionsindustrin vållades under undersökningsperioden.
5.3 Verkningar av andra faktorer
(133)
Kommissionen undersökte följande andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen: importen från andra länder, unionsindustrins exportresultat, den ekonomiska krisens inverkan och andra faktorer såsom råvaruprisernas fluktuation, utvecklingen av efterfrågan och påstådda interna problem i unionsindustrins företag.
5.3.1 Importer från andra länder (Brasilien)
(134)
Enligt den information som finns tillgänglig fanns det, förutom Brasilien, inget annat land som exporterade den berörda produkten till unionen i betydande mängder under skadeundersökningsperioden. När det gäller priserna har de brasilianska importpriserna förblivit långt under unionstillverkarnas. Importen från Brasilien visade dock en tydligt nedåtgående trend i volym (-81 %) och marknadsandel (-25,8 %) under skadeundersökningsperioden. Eftersom importvolymerna minskade till en så låg nivå under undersökningsperioden kan de följaktligen inte anses ha brutit orsakssambandet mellan lågprisimporten från Förenta staterna och den skada som unionsindustrin vållades under undersökningsperioden.
2008
2009
2010
UP
Import med ursprung från Brasilien (ton)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Marknadsandel för importen från Brasilien (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Genomsnittligt pris cif per enhet
(EUR/ton import)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Källa:
Eurostat, brittiska Renewable Fuels Agency, tullens importdatabas tillhandahållen av Nederländerna, Sverige och Finland och av klaganden.
(135)
Parterna hävdade att importen från Brasilien till unionsmarknaden låg kvar över miniminivån under skadeundersökningsperioden och att den gjordes till dumpade priser. Vidare hävdade de att importen från Förenta staterna endast ersatte den marknadsandel som importen från Brasilien lämnade. Därför menade de att importen från Förenta staterna inte skulle betraktas som orsak till den väsentliga skada som unionsindustrin vållats.
(136)
Såsom förklaras ovan minskade importen från Brasilien kraftigt under skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel minskade från 30,3 % till 4,5 % under en period när förbrukningen ökade kraftigt. Med tanke på den prisnivån de brasilianska exportörerna tillämpade på unionsmarknaden kan det inte uteslutas att närvaron av brasiliansk bioetanol i viss mån bidrog till den skada som unionsindustrin vållades. Denna import ansågs dock ha sjunkit till en så låg nivå under undersökningsperioden att den inte kan betraktas som huvudorsak till skadan. Under perioden mellan 2010 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen från Förenta staterna med över 330 000 ton, medan importen från Brasilien minskade med 200 000 ton. Närvaron av brasiliansk bioetanol på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden, kan därför inte anses bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Förenta staterna och den skada som unionsindustrin lidit under den perioden.
5.3.2 Exportresultat för unionsindustrin
2008
2009
2010
UP
Exportförsäljningsvolym (ton)
26 263
41 023
53 085
59 633
Källa:
Klagomål och svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(137)
Undersökningen visade att små volymer bioetanol exporterades av unionsindustrin under undersökningsperioden till priser som låg väsentligt över dem som praktiserades på unionsmarknaden. Detta har lett till slutsatsen att exportresultatet inte är en faktor som bryter orsakssambandet mellan den skada unionsindustrin lidit och den dumpade importen från det berörda landet.
5.3.3 Den ekonomiska krisens inverkan
(138)
Den ekonomiska krisen ansågs inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrin. Den största ökningen av förbrukningen av bioetanol i unionen skedde 2009, det år som allmänt anses vara det värsta under den ekonomiska krisen. Samtidigt ökade även unionstillverkarnas produktion och försäljning.
(139)
Baserat på ovanstående anses det att den ekonomiska krisen inte bröt orsakssambandet mellan lågprisimporten från det berörda landet och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.3.4 Andra faktorer
(140)
Parter har också nämnt andra faktorer som skulle ha kunnat bryta orsakssambandet, bland annat råvaruprisernas fluktuation, den lägre än förväntade utvecklingen av efterfrågan, unionens regelverk som man hävdar missgynnar unionstillverkarna och vissa påstådda interna problem bland unionstillverkarna.
(141)
När det gäller råvaruprisernas fluktuation, befanns priserna på både majs och vete ha varit rörliga under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att de flesta tillverkare dock skyddade sig mot denna risk genom en särskild prissättningsmekanism med sina leverantörer eller genom de finansiella marknaderna. Även om priserna råvarupriserna varierade, särskilt från 2008 till 2010, när majspriset var lägre än vetepriset, var råvarupriserna under andra halvan av undersökningsperioden därmed ungefärligen desamma. Detta tyder på att eventuella prisskillnader minskas till ett minimum och inte kvarstår under några längre perioder.
(142)
Vissa parter har hävdat att införlivandet av direktivet om förnybar energi i medlemsstaterna har varit alltför långsamt och att förbrukningen har släpat efter de mål som fastställs i det direktivet. Men även om de initiala målen inte uppfylldes helt under skadeundersökningsperioden, är den väsentligt ökade förbrukningen under perioden, 29,2 %, en positiv faktor som inte kan förbigås vid analysen. I vilket fall som helst kan det påstådda långsamma införlivandet av direktivet om förnybar energi inte rättfärdiga den stora volymen dumpad lågprisimport på unionsmarknaden som underskrider unionsindustrins priser och vållar denna industri skada. Invändningen avvisades därför.
(143)
Parter har också gjort gällande att unionsindustrin ensam inte skulle kunna tillgodose efterfrågan inom unionen beroende på osäkerheten när det gäller regelverket och på att certifieringssystemet är mycket långsamt, vilket skulle undergräva nyttan för de certifierade unionstillverkarna. Slutligen har vissa parter anfört att den eventuella skada som unionstillverkarna lidit beror på att många av tillverkarna hade interna problem under skadeundersökningsperioden. Dessa påståenden styrktes dock inte, och undersökningen kunde inte bekräfta att det fanns någon grund för dem. Det bör ändå påpekas att undersökningen visade att eventuell påstådd låg nivå för unionstillverkningen motiverades av en låg nivå på försäljningspriset på unionsmarknaden som i hög grad påverkades av ökningen av dumpad lågprisimport från Förenta staterna som underskred unionstillverkarnas priser, särskilt under undersökningsperioden. Det framgick att unionstillverkarna inte hade något annat val än att stoppa produktionen, eftersom priserna särskilt under undersökningsperioden inte ens räckte för att täcka deras råvarukostnader. Därmed kan ovannämnda obestyrkta påståenden inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
(144)
Därmed dras slutsatsen att alla de ovannämnda faktorerna inte bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Förenta staterna.
(145)
Parterna tar slutligen upp det faktum att en stor del av exporten under undersökningsperioden deklarerades enligt KN-nummer 3824, vilket innebär en låg tullsats. Efter utgången av undersökningsperioden höjdes nivån på respektive tullsatser. Parterna anser att skadan orsakades av den låga tullsatsen och inte av dumpningen. I detta avseende räcker det att framhålla att tullsatserna kan ändras vid vilken tidpunkt som helst och att detta argument därför inte kan ifrågasätta förekomsten av skada under undersökningsperioden.
5.4 Slutsats om orsakssambandet
(146)
Ovanstående analys visar att lågprisimporten med ursprung i det berörda landet ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Det har dessutom konstaterats att priserna för denna import låg under de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden.
(147)
Denna ökning av volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från det berörda landet sammanföll med en övergripande och kontinuerlig ökning av förbrukningen i unionen och även med negativa resultat för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Exportörerna i det berörda landet lyckades öka sin marknadsandel genom att systematiskt underskrida unionsindustrins priser. Samtidigt kunde unionsindustrin inte uppnå varaktiga positiva lönsamhetsnivåer trots ökad verksamhet.
(148)
Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin lidit.
(149)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Förenta staterna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
6. UNIONENS INTRESSE
6.1 Inledande anmärkning
(150)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skada på grund av dumpad import från det berörda landet, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
6.2 Unionsindustrins intresse
(151)
Undersökningen har visat att den dumpade importen från Förenta staterna har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Utan åtgärder för att undanröja den snedvridning av handeln som följer av denna import förefaller det högst sannolikt att unionsindustrins ekonomiska situation fortsätter att försämras.
(152)
Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att effektiva handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrins priser kan återspegla produktionskostnaden. Det kan förväntas att införandet av åtgärder också skulle göra det möjligt för unionsindustrin att öka försäljningsvolymen och därmed återvinna den marknadsandel som förlorades på grund av dumpad import. Detta kommer i sin tur att inverka positivt på unionsindustrins ekonomiska situation och lönsamhet.
(153)
Därför drogs slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna inte skulle strida mot unionsindustrins intresse.
6.3 Importörernas intresse
(154)
Två företag skickade svar på frågeformulären avsedda för icke-närstående importörer i unionen. Kontrollbesök gjordes på plats hos dessa samarbetsvilliga importörer. För båda de besökta företagen utgör handeln med bioetanol endast en liten del av deras totala omsättning (mindre än 5 %). Dessutom angav båda företagen att de skulle kunna föra över eventuella prisökningar på sina kunder, dvs. användarna.
(155)
Baserat på tillgänglig information drogs slutsatsen att ett införande av åtgärder inte skulle ha någon väsentlig negativ inverkan på importörerna.
6.4 Användarnas intresse
(156)
Fyra företag skickade svar på frågeformulären avsedda för användare i unionen. Kontrollbesök gjordes på plats hos en av dessa.
(157)
För det företag som besöktes utgjorde handeln med etanol en liten del av omsättningen, mindre än 5 %. Företaget har gjort en konsekvensbedömning för en blandning av E5 och beräknat att en tull på 100 EUR/m3 skulle innebära en prisökning på 0,005 EUR/liter vid pump.
(158)
När det gäller övriga tre användare framgår det tydligt av data i deras svar på frågeformuläret att inverkan skulle vara begränsad även för dem. För ett företag är de volymer som köps in från det berörda landet små, och införande av antidumpningstull skulle endast inverka minimalt på företagets lönsamhet.
(159)
De båda övriga samarbetsvilliga användarna är närstående och har deklarerat att eventuella antidumpningstullar kan föras över på deras kunder. De klargjorde också att de hade tillräckliga möjligheter att välja leverantörer och inte är beroende av import från Förenta staterna.
(160)
Några parter har hävdat att det inte finns tillräcklig kapacitet i unionen för att tillgodose hela efterfrågan och att unionen behöver importera för att säkra sitt behov av bioetanol. Den kontrollerade kapacitetssiffran visar att det fanns oanvänd kapacitet i unionen, särskilt med hänsyn till den låga nivån på försäljningspriserna. Unionstillverkarna skulle därmed kunna öka sin produktion för att tillgodose den ökande efterfrågan, särskilt när snedvridningen av handeln på marknaden har undanröjts. Dessutom förväntas det att nya produktionsanläggningar byggs som kommer att tas i drift inom en nära framtid, vilket minskar de påstådda riskerna för brist på bioetanol i unionen.
(161)
Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att effekten av antidumpningsåtgärder mot import av bioetanol från Förenta staterna inte skulle ha någon väsentlig negativ inverkan på användarna i unionen.
6.5 Slutsats om unionens intresse
(162)
Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningsåtgärder på import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna.
7. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
7.1 Nivå för undanröjande av skada
(163)
Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
(164)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids.
(165)
Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.
(166)
Med hänsyn till de konstateranden som gjorts, särskilt i skälen 102 och 103, anses det i detta fall att målvinsten för unionsindustrin bör baseras på den vinst som uppnåddes när importen från Förenta staterna var försumbar, dvs. den genomsnittliga vinstmarginal före skatt som en unionstillverkare som ingick i stickprovet uppnådde 2008 och 2009, en tillverkare som vid den tidpunkten inte befann sig i inledningsfasen. Det anses därför att en vinstmarginal på 6,8 % av omsättningen är rimlig och skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå under normala konkurrensförhållanden om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning under undersökningsperioden.
(167)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att man justerade det försäljningspris som användes av unionstillverkarna i urvalet med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lade till den ovan nämnda vinstmarginalen.
(168)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Förenta staterna, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif.
7.2 Form och nivå för tullarna
(169)
Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten och att dessa, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. Alla tullsatser bör därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som har konstaterats.
(170)
Följande slutgiltiga antidumpningstullar föreslås:
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Slutgiltig tull
Landsomfattande dumpningsmarginal (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Med tanke på att antidumpningstullen även ska gälla blandningar som innehåller mer än 10 volymprocent (v/v) bioetanol, i proportion till deras bioetanolhalt, anses det, för att medlemsstaternas tullmyndigheter ska kunna genomföra åtgärden på ett effektivt sätt, lämpligt att fastställa tullen som ett fast belopp på grundval av blandningarnas halt av ren bioetanol.
(172)
Den antidumpningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Den återspeglar följaktligen den situation som konstaterades vid undersökningen. Denna landomfattande tull som är tillämplig för alla företag är tillämplig på import av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna.
(173)
Man planerade ursprungligen att begränsa åtgärdernas varaktighet till tre år med hänsyn till den uppfattade dynamiska marknadsutvecklingen när det gäller den berörda produkten. Den här frågan bedömdes emellertid på nytt efter synpunkter som inkommit från berörda parter. Särskilt klagandena hävdade att det i detta skede skulle vara för tidigt att anta att betydande förändringar sker i marknadsmönstren, eftersom övergången till en ny generation bioetanol mycket sannolikt kan ta mycket lång tid och därför inte bör beaktas i det nuvarande förslaget. Det skulle också vara för tidigt att bedöma vilket resultat och vilken verkan vissa lagstiftningsförslag som för närvarande diskuteras skulle få för alla aktörer på marknaden. Efter granskningen av dessa argument ansågs det inte vara lämpligt att avvika från den normala giltighetstid för åtgärderna som föreskrivs i artikel 11.2 i grundförordningen. Detta påverkar dock inte möjligheten för berörda parter att begära en översyn enligt artikel 11.3 när omständigheterna så kräver.
8. REGISTRERING
(174)
Kommissionen har mottagit begäranden från klaganden om registrering av import av bioetanol från Förenta staterna. Enligt artikel 14.6 i grundförordningen kan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén ålägga tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen. Importen kan göras till föremål för registrering efter begäran av unionsindustrin, om begäran innehåller tillräcklig bevisning för att motivera en sådan åtgärd. Klaganden hävdade att sådana villkor uppfylldes automatiskt, eftersom registrering infördes vid det parallella antisubventionsförfarandet beträffande import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna (14).
(175)
Det bör dock understrykas att registreringen i samband med det parallella anti-subventionsförfarandet har införts under helt andra förhållanden. Såsom anges i skäl 10 i förordning (EU) nr 771/2012, beslöt kommissionen, trots att det konstaterats att det faktiskt förekommit utjämningsbara subventioner och att dessa vållat unionsindustrin väsentlig skada under undersökningsperioden, att inte införa någon provisorisk utjämningstull, eftersom det preliminärt konstaterats att det huvudsakliga subventionssystemet som gällde under undersökningsperioden hade slutat gälla i den meningen att det inte längre medförde några förmåner vid den tidpunkt då provisoriska åtgärder skulle ha införts. Det finns dock tecken som tyder på att Förenta staterna under de kommande månaderna kan komma att återinföra det huvudsakliga, konstaterat utjämningsbara subventionssystemet med retroaktiv verkan. Om så sker, anser kommissionen att den skulle ha rätt att anta (och senare uppbära) provisoriska utjämningstullar enligt denna undersökning. För att bevara Europeiska unionens rättigheter under dessa särskilda omständigheter har därför kommissionen beslutat kräva att tullmyndigheterna registrerar import. Dessa särskilda omständigheter gäller inte i det här antidumpningsförfarandet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av bioetanol, även kallad drivmedelsetanol, dvs. etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), denaturerad eller odenaturerad, utom produkter med en vattenhalt på mer än 0,3 viktprocent uppmätt enligt standarden EN 15376, men inklusive etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) i blandningar med bensin med en etylalkoholhalt på mer än 10 volymprocent, avsedd för användning som bränsle som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 och ex 3824 90 97 (Taric-nummer 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 och 3824909767) med ursprung i Amerikas förenta stater.
2. Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 62,3 EUR per ton netto. Antidumpningstullen ska vara tillämplig i proportion, i vikt, till den totala halt av ren etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) (bioetanolhalt).
3. Produkterna som beskrivs i punkt 1 ska undantas från den slutgiltiga antidumpningstullen om de är avsedda för annan användning än som bränsle. Undantag ska omfattas av de villkor som fastställs i relevanta bestämmelser i Europeiska unionen i fråga om tullkontroll av sådana varors användning (se artiklarna 291-300 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93).
4. I de fall varor skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i förordning (EEG) nr 2454/93, ska antidumpningstullen, beräknad på grundval av de belopp som anges ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.
5. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 februari 2013.