РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 721/2013
av den 22 juli 2013
om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 19,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen har lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Tidigare undersökning och gällande utjämningsåtgärder
(1)
I april 2011 införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89 och har sitt ursprung i Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av förordningen om slutgiltig tull kallas nedan den ursprungliga undersökningen.
(2)
De slutgiltiga åtgärderna bestod av värdetullar på mellan 3,3 % och 4,3 % på import från individuellt namngivna exportörer, en tullsats på 4,0 % på import från samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet samt en övrig tull på 4,3 % på import från alla övriga företag i Indien.
1.2 Inledande av en partiell interimsöversyn
(3)
En begäran om en partiell interimsöversyn ingavs av Viraj Profiles Vpl. Ltd, en exporterande tillverkare i Indien (nedan kallad sökanden). Begäran begränsades till att gälla en undersökning av subventionering avseende sökanden. Sökanden hade lagt fram tillräcklig bevisning för att de omständigheter i fråga om subventionering som låg till grund för fastställandet av de gällande åtgärderna hade ändrats betydligt och att dessa ändringar var av bestående karaktär.
(4)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och meddelade den 9 augusti 2012 genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och att översynen var begränsad till en undersökning av subventionering avseende sökanden.
1.3 Översynsperiod
(5)
Översynen av subventionering omfattade perioden 1 juli 2011-30 juni 2012 (nedan kallad översynsperioden).
1.4 Parter som berörs av undersökningen
(6)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de indiska myndigheterna och Eurofer, såsom företrädare för unionsindustrin i den ursprungliga undersökningen, om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(7)
De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnades av parterna togs under övervägande och beaktades där så ansågs lämpligt.
(8)
För att få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände kommissionen ett frågeformulär till sökanden. Dessutom skickades ett frågeformulär till de indiska myndigheterna.
(9)
Svar på frågeformuläret inkom från sökanden och från de indiska myndigheterna.
(10)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av subventionering. Kontrollbesök på plats utfördes hos sökanden.
2. BERÖRD PRODUKT
(11)
Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien. Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89.
3. SUBVENTIONERING
3.1 Inledning
(12)
På grundval av de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna och berörda parter samt på grundval av svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system som sökanden påstods använda sig av:
a)
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS).
b)
Systemet med exportorienterade företag (Export Oriented Units Scheme, EOU).
c)
Exportkreditsystemet (Export Credit Scheme, ECS).
(13)
Systemen a och b grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, lag nr 22 från det året), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas Indiens myndigheter att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i ett dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för översynsperioden är ”Foreign Trade Policy 2009-2014” (nedan kallat FTP 09-14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09-14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden, Handbook of Procedures Volume I (HOP 09-14), som uppdateras regelbundet.
(14)
Det exportkreditsystem som anges under c grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner när det gäller exportkrediter.
(15)
Med anledning av unionsindustrins påståenden, undersökte kommissionen dessutom om huruvida sökanden
a)
hade förmåner enligt systemet med befrielse från skatt på elektricitet (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES),
b)
använde sig av delstaten Maharashtras lokala subventionsprogram,
c)
hade förmåner av olika insatsvaror mot otillräcklig ersättning,
d)
hade förmåner enligt systemet med stimulansåtgärder inom elförsörjning och eldistribution, eller
e)
hade förmåner som innebar inköp av billiga råvaror från närstående off-shoreföretag.
(16)
Slutligen kontrollerade kommissionen att följande system som undersöktes i den ursprungliga undersökningen fortfarande inte används av sökanden:
a)
Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
b)
Systemet med förhandstillstånd (Advanced Authorization Scheme, AAS).
3.2 Undersökningsresultat
3.2.1 Export Promotion Capital Goods Scheme (systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror)
(17)
Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara med 0,02 %. Det ansågs därför inte nödvändigt att vidare utvärdera om detta system bör utjämnas.
3.2.2 Export Oriented Unit Scheme (systemet med exportorienterade företag)
(18)
Det konstaterades att sökanden hade rätt till förmåner enligt systemet med exportorienterade företag och erhöll subventioner enligt detta system under översynsperioden.
(19)
När det gäller detta system hävdade företaget att kommissionen borde avvika från den metod som användes i den ursprungliga undersökningen för beräkning av den förmån som erhållits enligt systemet med exportorienterade företag. Företaget hävdade att vissa förmåner enligt systemet med exportorienterade företag borde behandlas som godkänt restitutionssystem i den mening som avses i bilagorna II och III i grundförordningen och att de således inte bör vara utjämningsbara.
(20)
Eftersom det konstaterades att den subventionsnivå som fastställdes för detta system inte överstiger 0,22 %, oavsett beräkningsmetod, vilket leder till en sammanlagd subventionsmarginal under miniminivån, beslöt man emellertid att inte vidare analysera detta påstående inom ramen för denna översynsundersökning.
3.2.3 Export Credits Scheme (exportkreditsystemet)
(21)
Det konstaterades att sökanden inte utnyttjade detta system under översynsperioden.
3.2.4 Electricity Duty Exemption (systemet med befrielse från skatt på elektricitet)
(22)
Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Det ansågs därför inte nödvändigt att vidare utvärdera om detta system bör utjämnas.
3.2.5 Local Subsidy Programs of the State of Maharashtra (delstaten Maharashtras lokala subventionsprogram)
(23)
Det konstaterades att sökanden inte utnyttjade detta system under översynsperioden.
3.2.6 Övriga
(24)
Undersökningen visade inte på att sökanden hade några andra förmåner under översynsperioden rörande råvaror och energiinköp, som skulle innebära ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna och därför skulle kunna vara subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen. Unionsindustrins påståenden som förtecknas i skäl 15 leden c-e ovan befanns därför vara irrelevanta i samband med denna översyn.
4. DE UTJÄMNINGSBARA SUBVENTIONERNAS STORLEK
(25)
Det erinras om att de utjämningsbara subventioner som fastställdes i den ursprungliga undersökningen för sökandens del uppgick till 4,3 %, uttryckt i procent av värdet.
(26)
Under översynsperioden uppgick de utjämningsbara subventionerna avseende sökanden till 0,22 %, uttryckta i procent av värdet och gällande bara ett subventionssystem.
(27)
Med beaktande av ovanstående dras slutsatsen att subventionsnivån för den berörda exporterande tillverkaren har minskat.
(28)
Man undersökte också om huruvida de ändrade förhållandena när det gäller de undersökta systemen kunde anses vara av bestående karaktär.
(29)
När det gäller EPCGS-systemet bekräftades i denna översyn (se ovan) undersökningsresultaten från den ursprungliga undersökningen, i vilken det konstaterades att den subvention som beviljats enligt detta system var försumbar.
(30)
Vidare hade i den ursprungliga undersökningen den huvudsakliga förmånen beviljats enligt EOU-systemet, medan förmånen enligt detta system har bortfallit under översynsperioden. Bevisning finns för att denna förändring är av bestående karaktär, eftersom den rör den sänkta nivån på tullarna på skrot av rostfritt stål och ferronickel, två viktiga råvaror som sökanden använder vid tillverkning av den berörda produkten.
5. UTJÄMNINGSÅTGÄRDER
(31)
På grundval av ovanstående finns det indikationer på att sökanden kommer att fortsätta att erhålla subventioner i framtiden till ett belopp som är lägre än miniminivån. Det anses därför lämpligt att ändra nivån på den tillämpliga utjämningstullen för sökanden för att återspegla den nuvarande nivån på subventioneringen. Denna tullsats bör fastställas till 0 % för sökanden.
(32)
När det gäller den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från de exporterande tillverkare som förtecknas i bilagan till förordningen om slutgiltig tull, ska det noteras att den faktiska utformningen av de undersökta systemen och deras utjämningsbarhet inte har ändrats i förhållande till den tidigare undersökningen. Det finns därför ingen anledning att räkna om subventionernas storlek och tullsatserna för dessa företag. De tullsatser som tillämpas på de företag som förtecknas i bilagan till förordningen om slutgiltig tull förblir därför oförändrade.
(33)
När det gäller tullsatsen för alla övriga företag, ska det noteras att i den ursprungliga undersökningen fastställdes dess nivå till nivån för de utvalda företag som hade den högsta individuella subventionsmarginalen. Detta motsvarade sökandens subventionsmarginal. Med tanke på att sökandens marginal har ändrats efter den här interimsöversynen, bör nivån för alla övriga företag ändras och fastställas till den näst högsta subventionsmarginalen. Eftersom den näst högsta satsen är den som tillämpas på de företag som förtecknas i bilagan, bör tullsatsen fastställas för alla övriga företag till denna nivå, dvs. 4 %.
6. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN
(34)
De indiska myndigheterna och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som skulle ligga till grund för kommissionens förslag till ändring av den tullsats som tillämpas på sökanden.
(35)
De skriftliga och muntliga synpunkter som lämnades av parterna togs under övervägande och beaktades där så ansågs lämpligt.
(36)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 ska ersättas med följande:
”2. Följande slutgiltiga utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
Chandan Steel Ltd, Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai
Precision Metals, Mumbai
Hindustan Inox Ltd, Mumbai
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Företag som förtecknas i bilagan
4,0
B005
Alla övriga företag
4,0
B999”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2013.