РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 702/2014 НА КОМИСИЯТА
от 25 юни 2014 година
относно деклариране на някои категории помощи в секторите на селското и горското стопанство и в селските райони за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1857/2006 на Комисията
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 4 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към някои категории хоризонтална държавна помощ (1), и по-специално член 1, параграф 1, букви а) и б) от него,
след като публикува проект на настоящия регламент в съответствие с член 6 и член 8, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 994/98,
след консултации с Консултативния комитет по държавните помощи,
като има предвид, че:
(1)
Финансова подкрепа от държавата, която отговаря на критериите, определени в член 107, параграф 1 от Договора, представлява държавна помощ и се изисква Комисията да бъде уведомена за нея в съответствие с член 108, параграф 3 от него. Независимо от това, съгласно член 109 от Договора Съветът може да определи някои категории помощи, които са освободени от това задължение за уведомяване. В съответствие с член 108, параграф 4 от Договора Комисията може да приема регламенти относно тези категории помощи. Регламент (ЕО) № 994/98 оправомощава Комисията да декларира в съответствие с член 109 от Договора, че определени категории помощи могат са бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Въз основа на посочения регламент беше приет Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията, който се прилага до 30 юни 2014 г. (2).
(2)
На 22 юли 2013 г. Регламент (ЕО) № 994/98 беше изменен с Регламент (ЕС) № 733/2013 на Съвета (3), оправомощаващ Комисията да разшири приложното поле на груповото освобождаване и да включи нови категории помощи, във връзка с които може да се определят ясни условия за съвместимост. Тези нови категории помощи в сектора на селското и горското стопанство следва да включват: помощи в полза на опазване на наследството, помощи за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, и помощи в полза на горското стопанство, които при определени условия могат да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора.
(3)
В член 42 от Договора се определя, че правилата за конкуренцията се прилагат по отношение на производството и търговията със селскостопански продукти само доколкото това е решено от Европейския парламент и Съвета. В член 211, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) се предвижда правилата за държавната помощ да се прилагат за помощи за производството и търговията със селскостопански продукти, като има специфични дерогации. Съгласно член 211, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 правилата за държавна помощ не се прилагат по отношение на плащанията, извършени от държавите членки за мерките, предвидени в посочения регламент, които се финансират изцяло или частично от Съюза, и за мерките, включени в членове 213-218 от посочения регламент. Освен това правилата за държавната помощ не се прилагат по отношение на плащанията, извършвани от държавите членки съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), нито по отношение на допълнителното национално финансиране, попадащо в обхвата на член 42 от Договора. Такива плащания, предоставящи допълнително национално финансиране в обхвата на член 42 от Договора, трябва да съответстват на критериите по Регламент (ЕС) № 1305/2013, за да бъдат одобрени от Комисията като част от програмата за развитие на селските райони на дадена държава членка. Правилата за държавната помощ се прилагат обаче както за частта, съфинансирана от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), така и за допълнителното национално финансиране на мерките, попадащи извън обхвата на член 42 от Договора.
(4)
Тъй като икономическият ефект от помощта не се променя в зависимост от това дали тя се финансира частично от Съюза или не, или се финансира напълно от държава членка, следва да съществува последователност и съгласуваност между политиката на Комисията по отношение на контрола на държавните помощи и подпомагането, предоставяно в рамките на общата политика на Съюза в областта на селското стопанство и развитието на селските райони.
(5)
От посоченото следва, че е необходимо обхватът на настоящия регламент да се приведе в съответствие с този на Регламент (ЕС) № 1305/2013, по-специално по отношение на помощта в полза на сектора на горското стопанство и помощта в полза на микро-, малките и средните предприятия (МСП), извършващи дейност в селските райони. Настоящият регламент следва да се прилага по отношение на мерките за помощ в полза на горското стопанство и в полза на МСП, извършващи дейност в селските райони, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора и са обхванати от Регламент (ЕС) № 1305/2013, само когато и доколкото тези мерки са включени в програмите за развитие на селските райони и са съфинансирани от ЕЗФРСР. От друга страна, настоящият регламент не следва да се прилага по отношение на помощта за предприятия в селските райони за дейности, попадащи извън обхвата на член 42 от Договора, нито за сектора на горското стопанство, когато няма пряка връзка с програмите за развитие на селските райони и няма съфинансиране от ЕЗФРСР. Необходимо е обаче да се осигури възможност за предоставяне на помощи за трансфер на знания и информационни дейности в сектора на горското стопанство и помощи за консултантски услуги в сектора на горското стопанство извън програмите за развитие на селските райони, финансирани изцяло от държавите членки, при условие че тези помощи отговарят на предвидените в настоящия регламент условия за съвместимост.
(6)
В съответствие с член 81, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 на държавите членки следва да се предостави опростена процедура в случаите, когато се налага да получат разрешение за държавна помощ както за съфинансираната част, така и за допълнителното финансиране на националните си програми за развитие на селските райони. Тази помощ следва съответно да бъде освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, при условие че отговаря на съответните условия за съвместимост, предвидени в настоящия регламент
(7)
С публикуваното на 8 май 2012 г. Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите, озаглавено „Модернизиране на държавната помощ на ЕС“ (6), Комисията започна по-широко преразглеждане на правилата за държавната помощ. Основните цели на това модернизиране са: i) постигането на устойчив, интелигентен и приобщаващ растеж в рамките на конкурентен вътрешен пазар, като същевременно се допринася за усилията на държавите членки за по-ефикасно използване на публичните финанси; ii) съсредоточаването на предварителния контрол на Комисията върху случаите с най-голямо въздействие върху вътрешния пазар, като същевременно се укрепва сътрудничеството между държавите членки в прилагането на държавните помощи; iii) опростяването на правилата и предоставянето на по-бързи, по-добре информирани и по-стабилни решения въз основа на ясна икономическа обосновка, общ подход и ясни задължения.
(8)
С настоящия регламент следва да се подобри определянето на приоритетите на дейностите по правоприлагането на държавната помощ, да се постигне опростяване, да се поощрят прозрачността, ефективното оценяване и контролът на спазването на правилата за държавните помощи на национално равнище и на равнището на Европейския съюз, като в същото време се съхранят институционалните области на компетентност на Комисията и държавите членки. В съответствие с принципа на пропорционалност настоящият регламент не надхвърля това, което е необходимо за постигането на тези цели.
(9)
Комисията е прилагала членове 107 и 108 от Договора към МСП, извършващи дейност в областта на производството, преработката и търговията със селскостопански продукти в редица случаи - по конкретно в рамките на Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията, Регламент (ЕО) № 800/2008 на Комисията (7), както и Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство за 2007-2013 г. (8). По този начин тя е натрупала значителен опит в тази област. Опитът на Комисията ѝ даде възможност, от една страна, да определи по-добре условията, при които някои категории помощи могат да бъдат считани за съвместими с вътрешния пазар, и да разшири обхвата на груповото освобождаване и, от друга страна, да демонстрира нуждата от подобряване на прозрачността, както и наблюдението, и нуждата да се създадат условия за правилно оценяване на големи схеми с оглед на техния ефект върху конкуренцията на вътрешния пазар.
(10)
Общите условия за прилагането на настоящия регламент следва да бъдат определени въз основа на набор от общи принципи, с които се гарантира, че помощта подпомага изпълнението на цел от общ интерес, има ясен стимулиращ ефект, че е уместна и пропорционална, предоставя се при пълна прозрачност, че е предмет на контролен механизъм и редовна оценка и не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(11)
Помощта, която отговаря на всички условия, определени в настоящия регламент, а именно на общите условия и на специалните условия за отделните категории помощи, следва да бъде освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. За целите на ефикасния надзор и опростеното управление, но без да се допуска отслабване на наблюдението от страна на Комисията, освободените помощи (схеми за помощ и индивидуални помощи) следва да съдържат изрично позоваване на настоящия регламент.
(12)
За държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, която не попада в обхвата на настоящия регламент, продължава да се прилага задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Настоящият регламент не засяга възможността държавите членки да уведомяват за помощи, чиито цели съответстват на целите, обхванати от настоящия регламент.
(13)
С оглед на по-голямото потенциално въздействие на мащабните схеми върху търговията и конкуренцията схемите за помощ, чиито среден годишен бюджет за държавни помощи надхвърля прага, основаващ се на абсолютна стойност, по-принцип би следвало да подлежат на оценка на държавната помощ. С оценката следва да се провери дали са се осъществили хипотезите и условията, върху които се основава съвместимостта на схемата, и каква е ефективността на мярката за помощ с оглед на нейните общи и конкретни цели; необходимо е също така оценката да предоставя ориентировъчна информация по отношение на въздействието на схемата върху конкуренцията и търговията. С цел гарантирането на равно третиране оценката на държавната помощ следва да се извърши въз основа на план за оценка, одобрен от Комисията. Въпреки че обикновено този план следва да бъде съставен към момента на изготвянето на схемата и да бъде одобрен своевременно, за да се позволи привеждането на схемата в действие, това невинаги е възможно. Поради това, за да не се забави влизането в сила на тези схеми, настоящият регламент ще се прилага за тях за максимален период от шест месеца. След одобрението на плана за оценка Комисията може да реши да удължи този период. За тази цел Комисията следва да бъде уведомена за плана за оценка в срок до 20 работни дни след влизане в сила на схемата. В изключителни случаи Комисията може също така да реши, че в конкретната ситуация оценка не е необходима. Комисията следва да получи от държавата членка необходимата информация, за да може да разгледа плана за оценка и да поиска своевременно допълнителна информация, за да даде възможност на държавата членка да попълни липсващите елементи, което ще позволи на Комисията да вземе решение. Тъй като този процес е нов, Комисията ще предостави в отделен документ подробни насоки относно процедурата, която ще се прилага през шестмесечния период за одобряване на плана за оценка, и съответните формуляри за предаване на плановете за оценка. Измененията на подлежащите на оценка схеми, различни от изменения, които не могат да повлияят съвместимостта на схемите за помощ по смисъла на настоящия регламент или не могат съществено да повлияят съдържанието на одобрения план за оценка, следва да се оценяват предвид резултата от посочената оценка и да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Следва да се счита, че по принцип измененията с чисто формален или административен характер и измененията, извършени в рамките на мерки, които са съфинансирани от ЕС, не влияят съществено на съдържанието на одобрения план за оценка.
(14)
Настоящият регламент следва да не се прилага за помощи, обвързани с условието за използване на местни продукти за сметка на вносни такива, както и за помощи за дейности, свързани с износ. В частност той не следва да се прилага към помощите за финансиране на създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа в друга държава членка или в трета държава. Помощите за покриване на разходи по участие в търговски панаири или за проучвания или консултантски услуги, необходими за пускането на нов или на вече съществуващ продукт на нов пазар в друга държава членка или трета държава, обикновено не следва да представляват помощи за дейности, свързани с износ.
(15)
Комисията следва да гарантира, че разрешените помощи не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Следователно помощта в полза на бенефициер - обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване вследствие на предходно решение на Комисията, с което помощта се обявява за неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, следва да бъде изключена от обхвата на настоящия регламент, с изключение на помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от някои природни бедствия.
(16)
Помощите, предоставени на предприятия в затруднено положение, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент, тъй като те следва да бъдат оценявани съгласно насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднено положение (9) или съгласно последващите ги насоки, за да се предотврати заобикалянето на тези насоки, с изключение - при определени условия - на помощите, предоставени за компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, от болест по животните или вредители по растенията, и помощите за възстановяване на щети по горите от пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, нашествия на вредители, болести, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата, както е предвидено в настоящия регламент. Освен това, поради съображения за опазване на общественото здраве и предвид спешността на ситуацията, при предоставянето на помощ за разходите за ликвидиране на болести по животните и помощ за унищожаването и отстраняването на мъртви животни не следва да се прави разграничение - при определени условия - по отношение на икономическото положение на предприятията. С цел да се осигури правна сигурност е целесъобразно да се определят ясни критерии, които не изискват оценка на всички особености на положението на дадено предприятие, за да се определи дали то се намира в затруднено положение за целите на настоящия регламент.
(17)
Ако дадена държавна помощ или свързаните с нея условия, включително методът за финансирането ѝ, когато той представлява неразделна част от мярката, води до неотделимо нарушение на законодателството на ЕС, помощта не може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар. Поради това настоящият регламент следва да не се прилага за помощи, които водят до неотделимо нарушение на законодателството на Съюза.
(18)
Прилагането на разпоредбите за държавните помощи зависи до голяма степен от сътрудничеството между държавите членки. Затова държавите членки следва да предприемат всички необходими мерки, за да гарантират спазването на настоящия регламент, включително съответствието на индивидуалните помощи, опуснати по схеми за групово освобождаване.
(19)
Поради големия риск от неблагоприятно отражение върху условията за търговия помощите с голям размер, предоставени поотделно или кумулативно, подлежат на задължение за уведомяване и на оценка от страна на Комисията. Във връзка с това за определени категории инвестиционни помощи, които попадат в обхвата на настоящия регламент, праговете за максимален размер на помощта следва да бъдат определени на равнища, при които се взема предвид категорията на съответната помощ и вероятното ѝ отражение върху условията за търговия. За всяка помощ, предоставена над посочените прагове, следва да продължава да се прилага задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Определените в настоящия регламент прагове не бива да се заобикалят чрез изкуствено разделяне на схеми или проекти за помощ - например в няколко схеми или проекти за помощ със сходни характеристики, цели или бенефициери. За други категории помощи - доколкото се спазват определените в настоящия регламент условия за съвместимост, максимален интензитет на помощта или максимален размер на помощта - следва да се счита, че не крият голям риск от неблагоприятно отражение върху условията за търговия.
(20)
За осигуряване на прозрачност, равно третиране и ефективен мониторинг настоящият регламент следва да се прилага само за помощи, за които е възможно предварително да се изчисли с точност брутният еквивалент на безвъзмездна помощ, без да се налага извършването на оценка на риска („прозрачни помощи“).
(21)
За някои специфични инструменти за помощ като заеми, гаранции, данъчни мерки и, по-специално, възстановяеми аванси, в настоящия регламент следва да се определят условията, при които те могат да се считат за прозрачни. Помощите под формата на гаранции следва да се считат за прозрачни, ако брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на годишните минимални премии, посочени за съответния вид предприятие. Например в Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (10) са посочени нивата на годишната премия за МСП, над които се смята, че държавната гаранция не представлява помощ. Помощите следва също така да се приемат за прозрачни, ако, преди прилагането на мярката, Комисията е била уведомена за методиката, използвана за изчисляване интензитета на помощта на държавната гаранция, и я е одобрила в съответствие с Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции. За целите на настоящия регламент помощите, включени в мерки за рисково финансиране и вливане на капитал, следва да не се считат за прозрачна помощ.
(22)
За помощите, които в противен случай биха попаднали в обхвата на настоящия регламент, но не са прозрачни, във всички случаи следва да се изпращат уведомления до Комисията. Уведомленията за непрозрачни помощи следва да се оценяват от Комисията по-специално в светлината на критериите, установени в Насоките на Европейския съюз относно държавните помощи в секторите на селското и горското стопанство и в селските райони за периода 2014-2020 година (11) или в другите съответни рамки, насоки, съобщения и известия.
(23)
За да се гарантира, че помощта е необходима и представлява стимул за по-нататъшното развитие на дейности и проекти, в обхвата на настоящия регламент не следва да бъдат включени помощите за дейности или проекти, които бенефициерът би предприел при всички случаи дори и без помощта. Следва да не се предоставя помощ с обратно действие за дейности или проекти, които вече са предприети от бенефициера. В съответствие с настоящия регламент помощта следва да се освобождава от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора само в случаите, когато дейността или работата по подпомагания проект е започнала, след като бенефициерът е подал писмено заявление за помощта.
(24)
Що се отнася до обхванатите от настоящия регламент помощи ad hoc,, предоставяни на бенефициер, представляващ голямо предприятие, държавата членка следва да прилага не само условията за стимулиращ ефект за МСП, но и да гарантира, че бенефициерът в свой вътрешен документ е анализирал жизнеспособността на подпомагания проект или дейност с помощта и без нея. Държавата членка следва да провери дали този вътрешен документ потвърждава наличието на съществено нарастване на обхвата на проекта или дейността, съществено увеличение на общата сума, изразходвана от бенефициера за подпомагания проект или подпомаганата дейност, или съществено ускорение в изпълнението на съответния проект или съответната дейност. Наличието на стимулиращ ефект следва да може да се установи и въз основа на факта, че при липсата на помощ инвестиционният проект или дейността не биха били осъществени в този вид в съответния селски район.
(25)
Автоматичните схеми за помощ под формата на данъчни предимства следва и в бъдеще да подлежат на специфично условие за стимулиращия ефект с оглед на факта, че помощта, произтичаща от тези схеми за помощ, се предоставя по процедури, различни от процедурите за други категории помощи. Това специално условие означава, че посочените схеми за помощ следва да са били приети преди започването на дейността или работата по подпомагания(ата) проект/дейност. Това условие обаче не следва да се прилага в случай на последващи фискални схеми, при условие че дейността вече е била включена в предходните фискални схеми под формата на данъчни предимства. За оценката на стимулиращия ефект на тези схеми за помощ решаващ е моментът, в който данъчната мярка е била посочена за първи път в оригиналната схема, която впоследствие е заменена с последващата схема.
(26)
По отношение на помощта за комасация на земята, за мерки за насърчаване под формата на публикации, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно селскостопанските продукти, помощта за компенсиране на загубите, причинени от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, помощта за компенсиране на разходите за ликвидиране на болести по животните и вредители по растенията и на загубите, причинени от тези болести по животните или вредители по растенията, помощта за покриване на разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, помощта за научноизследователска и развойна дейност, помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природно бедствие, и помощта за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство в земеделското стопанство наличието на стимулиращ ефект следва да не се изисква или следва да се счита за съществуващо, ако са изпълнени специфичните условия, предвидени за тези категории помощи в настоящия регламент.
(27)
За да се гарантира, че помощта е пропорционална и ограничена до необходимия размер, при всяка възможност максималните размери на помощта следва да бъдат изразявани като интензитети на помощта по отношение на съвкупност от допустими разходи. В случаите, в които максималният интензитет на помощта не може да се определи, защото не могат да бъдат установени допустимите разходи, или с цел предоставяне на по-опростени инструменти за малки суми, за да се осигури пропорционалността на помощта, следва да се определят номинални максимални размери на помощта. В съответствие с опита на Комисията интензитетът на помощта и максималните размери на помощта следва да бъдат определени на равнища, при които се свежда до минимум нарушаването на конкуренцията в подпомагания сектор, като в същото време по подходящ начин се преследва целта за улесняване развитието на стопанските дейности на бенефициерите в селското стопанство, в селските райони и в горското стопанство. В интерес на съгласуваността с финансираните от Съюза мерки за развитие на селските райони следва таваните да бъдат хармонизирани с таваните, определени в Регламент (ЕС) № 1305/2013, доколкото това е в съответствие с принципите за държавните помощи.
(28)
При изчисляването на интензитета на помощта се включват само допустимите разходи. По смисъла на регламента от задължението за уведомяване не следва да бъдат освободени помощи, надхвърлящи съответния интензитет на помощта в резултат на включването на недопустими разходи. Определянето на допустимите разходи следва да бъде подкрепено с ясни, конкретни и актуални документни доказателства. Всички използвани данни следва да бъдат събрани преди приспадането на данъци или други такси. Помощта, платима на няколко вноски, следва да се сконтира до нейната стойност към датата на предоставянето на помощта. Допустимите разходи следва също така да бъдат сконтирани до тяхната стойност към датата на предоставянето на помощта. Лихвеният процент, използван за сконтиране и за изчисляване на размера на помощта за помощи, които не са под формата на безвъзмездни средства, следва да бъде сконтовият процент и съответно референтният процент към датата на предоставяне на помощта, както е посочено в Съобщението на Комисията относно преразглеждането на метода за определяне на референтните и сконтовите лихвени проценти (12). Когато помощта се предоставя под форма, различна от безвъзмездни средства, нейният размер следва да бъде изразен като брутен еквивалент на безвъзмездна помощ. Когато помощта се предоставя чрез данъчни предимства, сконтирането на отделните траншове помощ следва да се извърши въз основа на сконтовите проценти, приложими към датите, на които данъчните предимства влизат в сила. Следва да бъде насърчавано използването на помощи под формата на възстановяеми аванси, тъй като тези инструменти за споделяне на риска благоприятстват засилването на стимулиращия ефект на помощта. Във връзка с това е уместно да се постанови, че когато помощта се предоставя под формата на възстановяеми аванси, приложимите интензитети на помощта, определени в настоящия регламент, могат да бъдат увеличени.
(29)
В случай на данъчни предимства върху бъдещи данъци приложимият сконтов процент и точният размер на траншовете от помощта могат да не са предварително известни. В такъв случай държавите членки следва предварително да определят лимит на сконтираната стойност на помощта в съответствие с приложимия интензитет на помощта. Впоследствие, когато размерът на транша от помощта стане известен на определена дата, сконтирането може да се извърши въз основа на сконтовия процент, приложим към тази дата. Сконтираната стойност на всеки транш от помощта следва да се приспадне от общия размер на лимита (лимитиран размер).
(30)
За да се установи дали са спазени индивидуалните прагове за уведомяване и максималните интензитети на помощта или максималните размери на помощта, определени в настоящия регламент, следва да се вземе предвид общият размер на държавната помощ за подпомаганата дейност или проект. В настоящия регламент следва също да бъдат посочени обстоятелствата, при които могат да се натрупват различни категории помощи. Помощите, освободени от задължението за уведомяване в съответствие с настоящия регламент, и всички други съвместими помощи, освободени в съответствие с друг регламент или одобрени от Комисията, могат да се натрупват, доколкото тези мерки са свързани с различни установими допустими разходи. Когато различни източници на помощ са свързани със същите - напълно или частично съвпадащи - установими допустими разходи, натрупването следва да се разрешава до най-високия интензитет или размер на помощта, приложими за тази помощ съгласно настоящия регламент. Настоящият регламент следва да съдържа също така специални разпоредби за натрупване на помощи със и без установими допустими разходи, както и за натрупване с помощ de minimis. Често пъти помощите de minimis не се предоставят или не са свързани със специфични установими допустими разходи. В такъв случай следва да се предвиди възможност за свободно натрупване на помощи de minimis и държавна помощ, освободена по настоящия регламент. Когато обаче помощ de minimis се предоставя за същите установими допустими разходи, както и държавната помощ, освободена по силата на настоящия регламент, натрупването следва да бъде позволено единствено до максималния интензитет на помощта, определен в глава III от настоящия регламент.
(31)
Финансирането от Съюза, което се управлява централно от институции, агенции, съвместни предприятия или други органи на Съюза и което не се намира пряко или непряко под контрола на държавите членки, не представлява държавна помощ. Когато такова финансиране от Съюза е съчетано с държавна помощ, само последната следва да се взема предвид за установяването на това дали са спазени праговете за уведомяване и максималните интензитети на помощ или максималните размери на помощ, при условие че общият размер на публичното финансиране, предоставено във връзка с едни и същи допустими разходи, не превишава най-благоприятния процент на финансиране, установен с приложимите правила на законодателството на Съюза.
(32)
С оглед на принципната забрана за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, от важно значение е всички страни да имат възможност да проверят дали дадена помощ е предоставена в съответствие с приложимите разпоредби. От това следва, че прозрачността на държавната помощ е от изключително важно значение за правилното прилагане на разпоредбите на Договора и води до по-добро спазване, по-добра отчетност, партньорски проверки и в крайна сметка - до по-ефективни публични разходи. За да се гарантира прозрачността, от държавите членки следва да се изисква да създадат подробни уебсайтове за държавна помощ на регионално или национално равнище, в които да бъде представена обобщена информация за всяка мярка за помощ, освободена по силата на настоящия регламент. Това задължение следва да бъде условие за съвместимостта на индивидуалната помощ с вътрешния пазар. Съгласно стандартната практика относно публикуването на информация, описана в Директива 2013/37/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (13), следва да се използва стандартен формат, който позволява търсенето, изтеглянето и лесното публикуване на информацията. Връзките към уебсайтовете за държавните помощи на всички държави членки следва да бъдат публикувани на уебсайта на Комисията. В съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, изменен с Регламент (ЕС) № 733/2013, обобщената информация за всяка мярка за помощ, освободена от задължението за уведомяване съгласно настоящия регламент, следва да се публикува на уебсайта на Комисията.
(33)
Що се отнася до публикуването на информация за индивидуалните помощи, целесъобразно е да се определят прагове, над които това публикуване може да се счита за пропорционално, като се има предвид значимостта на помощта. Въз основа на оценката на схеми за инвестиционни помощи в първичното производство на селскостопански продукти с най-високи годишни разходи, отчитани в рамките на годишния доклад за 2013 г., за които може да се счита, че са по-нарушаващи конкуренцията от другите категории помощи, Комисията установи среден размер на помощта от 59 596 евро за всеки бенефициер. С цел да се ограничи административната тежест за държавите членки, е целесъобразно да се определи праг за публикуване на информация за индивидуалните помощи, предоставени на производителите на първични селскостопански продукти, в размер на 60 000 евро. Като се вземе предвид, че преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти са подобни на тези на промишлени продукти, е целесъобразно прагът за публикуването на информация за индивидуалните помощи, предоставени на бенефициерите в посочените подсектори, както и в сектора на горското стопанство и за дейности, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, да бъде изравнен с този, определен в Регламент (ЕС) № 651/2014 на Комисията (14).
(34)
За да се осигури ефективното наблюдение е целесъобразно в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 да се установи стандартизиран формат, в който държавите членки да предоставят на Комисията обобщена информация във всички случаи, когато в съответствие с настоящия регламент се въвежда дадена схема за помощ или се предоставя индивидуална помощ извън схема за помощ. Освен това е целесъобразно в съответствие с член 5 от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (15) и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 994/98 да се определят разпоредби относно годишното докладване на Комисията от страна на държавите членки относно помощта, освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, в съответствие с условията, определени в настоящия регламент, включително специфични изисквания за някои категории помощи.
(35)
С оглед на това, че необходимата технология е широко достъпна, обобщената информация и годишният доклад следва да бъдат в електронен формат и да се предават на Комисията чрез електронните системи на Комисията.
(36)
Освен това е целесъобразно, в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 994/98, да бъдат установени разпоредби във връзка с информацията, която държавите членки следва да съхраняват по отношение на помощите, освободени с настоящия регламент от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, в светлината на давностния срок, установен с член 15 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (16).
(37)
За да се подобри ефективността на условията за съвместимост, определени в настоящия регламент, Комисията следва да има възможност да отменя груповото освобождаване за бъдещите мерки за помощ в случай на неспазване на тези изисквания. Комисията следва да може да ограничи отмяната на груповото освобождаване до определени видове помощ, някои бенефициери или мерки за помощ, приети от някои органи, когато несъответствието с настоящия регламент засяга само ограничена група от мерки или някои органи. Тази целенасочена отмяна следва да предостави съразмерна корективна мярка, пряко свързана с установените с настоящия регламент несъответствия. В случай че не са спазени условията за съвместимост, посочени в глави I и III, предоставената помощ не попада в обхвата на настоящия регламент и следователно представлява незаконосъобразна помощ, която ще бъде проверена от Комисията в рамките на съответната процедура, определена в Регламент (ЕО) № 659/1999. При неспазване на изискванията на глава II отмяната на груповото освобождаване по отношение на бъдещите мерки за помощ не засяга факта, че предходните мерки, съответстващи на настоящия регламент, са били групово освободени.
(38)
Предвид разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощта не следва да има за единствен резултат постоянното или периодичното намаляване на оперативните разходи, които бенефициерът обикновено трябва да понесе, и следва да е пропорционална на затрудненията, които трябва да бъдат преодолени, за да се гарантират социално-икономическите ползи, за които се счита, че са в интерес на Съюза. Едностранната държавна помощ, която има за цел само да подобри финансовото състояние на производителите, но по никакъв начин не допринася за развитието на сектора, и по-специално помощта, предоставяна единствено на база цени, количество, единица продукция или единица производствени мощности, следва да се счита за оперативна помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар. Освен това, ако такава помощ се предоставя в селскостопанския сектор, тя вероятно може да предизвика и смущения в механизмите за общите организации на пазарите. Следователно е уместно обхвата на настоящия регламент да бъде ограничено до определени видове помощ.
(39)
МСП имат важна роля за създаването на работни места и като цяло представляват фактор за социална стабилност и двигател за икономиката. Въпреки това тяхното развитие може да бъде възпрепятствано от пазарна неефективност, което изправя МСП пред типични затруднения. За МСП често е трудно да получат капитал или заеми поради нежеланието на някои финансови пазари да поемат рискове и предполагаемия малък размер на гаранциите, които тези предприятия могат да предложат. Техните ограничени ресурси също могат да ограничат достъпа им до информация, по-специално що се отнася до нови технологии и потенциални пазари. Следователно, с цел да се улесни развитието на стопанските дейности на МСП, някои категории помощи в полза на МСП следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно настоящия регламент.
(40)
С цел премахване на различията, които могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, и за улесняване на координацията между различните инициативи на Европейския съюз и национални инициативи, отнасящи се за МСП, както и за постигането на по-голяма административна яснота и правна сигурност, определението за МСП, използвано за целите на настоящия регламент, следва да се основава на определенията от Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (17).
(41)
За да се гарантира съгласуваност с политиката за развитие на селските райони и да се постигне опростяване на правилата въз основа на вече натрупания от Комисията опит в светлината на прилагането на Регламент (ЕС) № 1857/2006 и Регламент (ЕС) № 800/2008, е целесъобразно да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора различни категории помощи в полза на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти.
(42)
Тези категории помощи следва по-специално да обхващат инвестиционни помощи, като например инвестиции в материални активи или нематериални активи или за преместването на селскостопански сгради, помощи, свързани със започване на стопанска дейност и с търговски възможности, като например помощ за млади земеделски стопани и малки стопанства, помощ за групи производители, както и помощ за участие в схеми за качество, помощи за улесняване на разработването на стопанска дейност, като например помощ за трансфер на знания и информационни дейности, помощ за консултантски услуги, помощ за дейности по насърчаване, помощ за услуги по заместване в стопанствата, помощ за управление на рискове и кризи, като например помощ за компенсиране на загубите, причинени от неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, помощ за разходите за предотвратяване и ликвидиране на болести по животните и вредители по растенията и помощ за заплащане на застрахователни премии, както и помощи за животновъдния сектор, преследващи общи обществени цели, като например опазването на генетичното качество и защитата на здравето на животните и общественото здраве. По-конкретно тези помощи следва да са насочени към укрепване на конкурентоспособността и жизнеспособността на целия селскостопански сектор.
(43)
Освен това помощите, предоставени в полза на МСП, извършващи дейност в селските райони, следва също да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно настоящия регламент. С оглед на това и с цел да се гарантира съгласуваност между мерките за развитие на селските райони, съфинансирани в рамките на ЕЗФРСР, и мерките, финансирани от допълнителни национални ресурси, определените в настоящия регламент правила следва да са съгласувани, доколкото това е възможно, с правилата, определени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и в делегираните актове и актовете за изпълнение, приети на основание на посочения регламент.
(44)
Други категории помощи като помощта за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство, помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор, помощта за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства, и помощта в полза на горския сектор, предоставяна на МСП и големи предприятия, следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. По-специално по отношение на помощта в полза на горския сектор и с цел да се гарантира съгласуваност между мерките за развитие на селските райони, съфинансирани в рамките на ЕЗФРСР, и мерките, финансирани от допълнителни национални ресурси, или мерките, финансирани изцяло чрез държавна помощ, правилата, определени в настоящия регламент, следва да са съгласувани, доколкото това е възможно, с правилата, определени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и в делегираните актове и актовете за изпълнение.
(45)
Помощта, предоставена на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, в преработката на селскостопански продукти и в търговията със селскостопански продукти в селските райони, помощта за научноизследователска и развойна дейност, помощта в полза на сектора на горското стопанство или помощта в полза на МСП в селските райони за дейности, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, могат също да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора в съответствие с условията, посочени в Регламент (ЕС) № 651/2014. Когато държавите членки сметнат за по-подходящо, те могат като алтернатива да решат да предоставят помощ, попадаща в горепосочените категории, в съответствие с условията, посочени в Регламент (ЕС) № 651/2014. По-специално държавите членки могат да решат да отпуснат на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, регионална оперативна помощ за компенсиране на допълнителни разходи, различни от транспортните, в най-отдалечените региони, помощ за консултантски услуги в полза на МСП, помощ за рисково финансиране, помощ за научноизследователска и развойна дейност, помощ за иновации за МСП, помощ за защита на околната среда, помощ за обучения и помощ за работници в неравностойно положение, в съответствие с условията, посочени в Регламент (ЕС) № 651/2014. В този контекст и с цел да се изясни връзката между обхвана на настоящия регламент и Регламент (ЕС) № 651/2014, следва да се отбележи, че целите, категориите помощ и условията за предоставяне на помощ, предвидени в двата регламента, са различни, въпреки че може да са насочени към един и същ тип бенефициери.
(46)
За подобряване на икономическите и екологичните показатели и ефикасността на МСП, извършващи дейност в селскостопанския сектор, и за осигуряване на необходимата инфраструктура за развитие на селското стопанство и за подкрепа на невъзвращаемите инвестиции, необходими за постигането на екологични цели, следва да се предвиди помощ за инвестиции в материални или нематериални активи, допринасящи за постигането на тези цели. Тези инвестиции следва да отговарят на изискванията на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответните държави членки относно защитата на околната среда. Освен това за инвестициите, за които е необходима оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (18), условие за помощта следва да бъде извършването на оценката и издаването на разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
(47)
Поради рисковете от нарушаване на конкуренцията, които произтичат от целевата инвестиционна помощ в сектора на първичното селскостопанско производство, инвестиционната помощ, освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно настоящия регламент, не следва да е ограничена до определен селскостопански продукт. Това условие не следва да възпрепятства държавата членка да изключва определени селскостопански продукти от обхвата на конкретна помощ, по-специално когато не може да се намери нормална пазарна реализация. Освен това помощта за някои видове инвестиции следва сама по себе си да не бъде допустима за освобождаване от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно настоящия регламент.
(48)
За да се осигури подходящ баланс между свеждането до минимум на нарушаването на конкуренцията и насърчаването на енергийната ефективност и ефикасното използване на ресурсите, в случай на инвестиции в земеделски стопанства, свързани с първичното селскостопанско производство, в настоящия регламент следва да се предвиди, че помощта следва да се предоставя само за инвестиции, свързани с производството на биогорива или енергия от възобновяеми източници на равнище земеделско стопанство, и само когато посоченото производство не надхвърля средногодишното потребление на гориво или енергия на стопанството. В такъв случай помощите за биогорива следва да бъдат обхванати само дотолкова, доколкото те се предоставят за устойчиви биогорива в съответствие с Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (19).
(49)
С цел да се стимулира преминаването към производство на по-усъвършенствани форми на биогоривата, както е предвидено от хоризонталните правила за държавна помощ в областта на околната среда и енергетиката, помощта за биогорива от хранителни култури следва да бъде изключена от настоящия регламент в случай на помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански продукти.
(50)
За да се насърчи и улесни първоначалното установяване на младите земеделски стопани и развитието на малки земеделски стопанства, които са потенциално жизнеспособни от икономическа гледна точка, е целесъобразно да се освободи от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора помощта за започване на дейност. С оглед да се гарантира жизнеспособността на новосъздадените земеделски дейности, помощта следва да се предоставя само при представянето на финансово-икономически план. Помощта за започване на дейност следва да обхваща единствено първоначалния период от съществуването на дадено предприятие и да не се превръща в оперативна помощ.
(51)
С цел да се помогне на селскостопанския сектор да посрещне предизвикателствата, свързани с нарастващата конкуренция и с консолидирането на пазарите надолу по веригата във връзка с търговията със селскостопански продукти, включително на местните пазари, следва да бъде насърчавано създаването на групи производители и организации на производители. Следователно е уместно помощта за започване на дейност от групи производители и организации на производители да бъде освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Единствено групите производители и организациите на производители, които отговарят на критериите за МСП, следва да могат да се възползват от помощта. За да се гарантира, че групата производители и организацията на производители ще се превърне в жизнеспособен субект, на компетентния орган следва да бъде представен финансово-икономически план като условие за официалното признаване на групата производители от държавите членки. С оглед да се избегне предоставянето на оперативна помощ и да се запази стимулиращата роля на помощта, нейната максимална продължителност следва да бъде ограничена до пет години.
(52)
С цел подобряване на пазарните възможности и добавяне на стойност за съответните селскостопански продукти, е целесъобразно да се насърчават МСП да участват в схеми за качество на равнището на Съюза или на национално равнище и следователно помощите за участие в схеми за качество следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. С оглед на факта, че именно в момента на включване в такива схеми за качество и през първите години на участието им в тях МСП трябва да поемат допълнителни разходи и задължения вследствие на участието си, които не се компенсират изцяло от пазара, пряката помощ за бенефициера трябва да се ограничи до новото участие и да обхваща период, който не превишава пет години. Освен това следва да се предоставя помощ под формата на субсидирани услуги за разходите по задължителни мерки за контрол във връзка със схемите за качество или за разходите за дейностите по пазарни проучвания или за изготвяне на заявления за признаване на схема за качество на Съюза.
(53)
С цел увеличаване на конкурентоспособността и ефикасността на използване на ресурсите и за подобряване на екологичните показатели, устойчивото управление и общите показатели на МСП е целесъобразно да се освободят от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора помощите за трансфер на знания, информационни дейности и консултантски услуги в селското стопанство, както и мерките за насърчаване.
(54)
Доброто управление на рискове и кризи е ключов инструмент за устойчив и конкурентоспособен селскостопански сектор. Първичното селскостопанско производство е изложено на специфични природни, климатични и свързани със здравето рискове и кризи. Поради това помощта за управление на рискове и кризи и помощта за животновъдния сектор следва да се ограничат до МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство. Държавните помощи за отстраняване и компенсиране на щети, причинени от неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, помощта за борба с болести по животните и вредители по растенията и помощта за заплащане на застрахователни премии следва да бъдат ограничени до подпомагането на бенефициери, които са изправени пред особени трудности, въпреки че са положили разумни усилия за свеждане до минимум на такива рискове. Държавната помощ не трябва да има като ефект насърчаването на бенефициерите да поемат ненужни рискове. МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, следва сами да поемат отговорността за последиците от неблагоразумен избор на производствени методи или продукти.
(55)
Комисията е прилагала членове 107 и 108 от Договора за помощи в полза на опазването на на културното и природното наследство в множество случаи, по-специално в контекста на прилагането на Насоките на Общността за държавната помощ в селскостопанския и горския сектор 2007-2013 г. и на Регламент (ЕО) № 1857/2006. В периода 2007-2013 г. инвестиционната помощ в полза на МСП за съхраняване на традиционен ландшафт и сгради бе освободена от задължението за уведомяване съгласно Регламент (ЕО) № 1857/2006, докато инвестиционната помощ в полза на големи предприятия за съхраняване на традиционен ландшафт и сгради беше обект на задължението за уведомяване и се одобряваше от Комисията в съответствие с Насоките на Общността за държавната помощ в селскостопанския и горския сектор 2007-2013 г. През този период Комисията оцени над 87 помощи за инвестиции за съхраняване на традиционен ландшафт и сгради, намиращи се в земеделски стопанства. Проектите за опазване на наследството, дори осъществявани от големи предприятия, обикновено не водят до значително нарушаване на конкуренцията. Поради това е целесъобразно по отношение на помощ в полза на опазване на културното и природното наследство Комисията да използва правомощията, които са ѝ предоставени с Регламент (ЕО) № 994/98.
(56)
За да може дадена помощ в полза на опазване на културното и природното наследство да бъде освободена от задължението за уведомяване съгласно настоящия регламент, тя следва да се предоставя за инвестиции в материални активи или капитално строителство, насочени към опазването на културното или природното наследство. Културното или природното наследство следва да бъдат разположени в земеделското стопанство на бенефициера и следва да бъдат официално признати като такова наследство от компетентния публичен орган в държавата членка. Предвид определения в настоящия регламент праг за уведомяване за тези помощи, който е 500 000 евро за всеки отделен инвестиционен проект, считан за дребна по мащаби инфраструктура съгласно Насоките на Европейския съюз относно държавните помощи в сектора на селското и горското стопанство и в селските райони за периода 2014-2020 г., е целесъобразно в настоящия регламент да се определи интензитетът на помощта до 100 % от допустимите разходи.
(57)
Извънредните ситуации, причинени от природни бедствия, изискват спешни действия от страна на предоставящите помощ органи. Следователно е важно да се гарантира бързото прилагане на предвидената помощ. Комисията е прилагала членове 107 и 108 от Договора в значителен брой решения, отнасящи се до компенсирането на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор. В Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство 2007-2013 г. вече беше включена възможността да бъдат разрешавани схеми за помощ за компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия. В периода 2007-2012 г. и по силата на Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство 2007-2013 г. Комисията е одобрила повече от 25 мерки за помощ, отнасящи се до компенсирането на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор. Опитът на Комисията показа, че такива мерки следва да се прилагат бързо, за да бъдат ефективни. Съответно е необходимо да се опрости процедурата за уведомяване за такива помощи. Освен това те не водят до значимо нарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар поради естеството им на компенсация и поради съществуването на ясни критерии за съвместимост с вътрешния пазар. Следователно също така е целесъобразно Комисията да използва правомощията, които са ѝ предоставени с Регламент (ЕО) № 994/98, по отношение на помощите за компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор.
(58)
Следователно предприятията в целия селскостопански сектор следва да имат достъп до помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, и тази помощ следва да се предоставя както на МСП, така и на големи предприятия. Условията за освобождаване на помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, следват вече установената практика и са свързани с официалното признаване от страна на компетентните органи на държавите членки на характера на събитието като природно бедствие, със съществуването на пряка причинно-следствена връзка между природното бедствие и щетите, понесени от бенефициера, и следва да гарантират, че не се допуска свръхкомпенсация. В частност, държавите членки следва да не допускат свръхкомпенсация в резултат на комбиниране на такава помощ с други компенсации, получени от бенефициерите, включително плащания, получени по застрахователна схема.
(59)
Помощта за научноизследователска и развойна дейност може да допринесе за устойчив икономически растеж и за подобряване на конкурентоспособността. Въз основа на опита на Комисията при прилагане на Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство 2007-2013 г., рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (20) и Регламент (ЕО) № 800/2008 на Комисията към помощи за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство е целесъобразно да се освободи от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора помощта за научноизследователска и развойна дейност, която изпълнява условията, посочени в настоящия регламент. Тъй като насърчаването на научноизследователската и развойната дейност е важна цел от общ интерес, в настоящия регламент следва да се изисква научноизследователският проект да е от интерес за всички предприятия, извършващи дейност в конкретен сектор или подсектор на селското или горското стопанство. До информацията за научноизследователския проект и резултатите от него трябва да бъде даден обществен достъп по интернет. Освен това резултатите от научните изследвания следва да бъдат предоставени на разположение на заинтересованите предприятия, без това да е свързано с разходи.
(60)
Горското стопанство е неразделна част от развитието на селските райони. Комисията е прилагала членове 107 и 108 от Договора по отношение на предприятията, извършващи дейност в сектора на горското стопанство, в много решения, по-специално в контекста на прилагането на Насоките на Общността за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство 2007-2013 г. В периода 2007-2012 г. в съответствие със същите Насоки Комисията е одобрила 140 мерки за помощ в полза на сектора на горското стопанство. В светлината на значителния опит, придобит от Комисията в контекста на прилагане на тези насоки по отношение на предприятия, извършващи дейност в сектора на горското стопанство, е целесъобразно, с оглед опростяване на процедурите, но в същото време за гарантиране на ефикасен надзор и наблюдение от страна на Комисията, същата да използва правомощията, които са ѝ предоставени с Регламент (ЕО) № 994/98, по отношение на помощта в полза на сектора на горското стопанство. Според опита на Комисията помощта, предоставяна в сектора на горското стопанство за мерки, които са част от програмите за развитие на селските райони, и която е съфинансирана от ЕЗФРСР или се предоставя като допълнително национално финансиране към такива съфинансирани мерки, не нарушава значително конкуренцията на вътрешния пазар. Освен това помощта за трансфер на знания в сектора на горското стопанство и помощта за консултантски услуги в сектора на горското стопанство не нарушават значително конкуренцията на вътрешния пазар, макар че се предоставят извън програмите за развитие на селските райони. В настоящия регламент следва да бъдат определени ясни условия за съвместимостта на такива мерки с вътрешния пазар. Тези условия следва да са съгласувани, доколкото това е възможно, с правилата, определени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и в делегираните актове и актовете за изпълнение.
(61)
Посочените категории помощи следва да обхванат в частност помощи за залесяване и създаване на гористи местности, помощ за агро-лесовъдни системи, помощ за предотвратяване и възстановяване на щети по горите, причинени от горски пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, вредители по растенията или катастрофични събития, помощ за инвестиции за подобряване на устойчивостта и екологичната стойност на горските екосистеми, помощ за неизгодно положение, свързано с горските райони по „Натура 2000“ съгласно определението в член 3 от Директива 92/43/ЕИО на Съвета (21) и в член 3 от Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22), помощ за екологични услуги и услуги във връзка с климата в горското стопанство и за опазване на горите, помощ за трансфер на знания и информационни дейности, помощ за консултантски услуги, помощ за инвестиции в инфраструктура и помощи за инвестиции в нови лесовъдни технологии и в преработката, мобилизирането и търговията с горски продукти. При помощта за сектора на горското стопанство следва да се избягва нарушаването на конкуренцията и да се постигне пазарен неутралитет.
(62)
С цел да се гарантира съгласуваност с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и да се постигне опростяване на правилата за получаване на разрешение за държавна помощ за съфинансираната част и за допълнителното финансиране на националните програми за развитие на селските райони, помощта в полза на сектора на горското стопанство, освободена по силата на настоящия регламент от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, следва да бъде идентична с основните мерки за развитие на селските райони и освободената помощ следва да се предоставя единствено съгласно и в съответствие с програмата за развитие на селските райони на съответната държава членка. Интензитетът на помощта и допустимите разходи трябва обаче да бъдат в съответствие и с общите принципи за държавните помощи и с правилата за държавните помощи, приложими в селскостопанския сектор. Следователно разходи, като например оборотен капитал, който е допълнителен и свързан с нови инвестиции, не бива да бъдат допустими за помощи по силата на настоящия регламент. В съответствие със съответните програми за развитие на селските райони, одобрени от Комисията, инвестиционните операции, включени в мерките в областта на горското стопанство, биха могли да обхванат и еднократни третирания в горския сектор, необходими за подготовка на инвестицията в случаите, в които целта на съответната разпоредба за развитие на селските райони позволява това. Следва да бъде възможно да се предоставят помощ за трансфер на знания, помощ за консултантски услуги и помощ за комасация на горската земя, независимо от това дали тя е включена в програмите за развитие на селските райони или не.
(63)
Икономическата диверсификация и създаването на нови икономически дейности са от съществено значение за развитието и конкурентоспособността на селските райони и по-специално за МСП, които са гръбнакът на икономиката в селските райони на ЕС. Регламент (ЕС) № 1305/2013 предвижда мерки за подпомагане на развитието на неселскостопанска дейност в селските райони, насочени към насърчаване на заетостта, разкриването на качествени работни места в селските райони, запазването на вече съществуващите работни места, намаляване на сезонните колебания в заетостта, развитие на неселскостопанските сектори извън селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост, като същевременно се насърчават бизнес интеграцията и местните междуотраслови връзки.
(64)
За да се гарантира съгласуваност с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и за да се постигне опростяване на разпоредбите за получаване на разрешение за държавна помощ за съфинансираната част и за допълнителното национално финансиране на програмите за развитие на селските райони, настоящият регламент следва да освобождава от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора различни категории помощи за МСП, извършващи дейност в селските райони. Посочените категории помощи следва да обхванат в частност помощ за инвестиции, засягащи преработката на селскостопански в неселскостопански продукти или производството на памук, помощ за започване на стопанска дейност за неселскостопански дейности, помощ за консултантски услуги, помощ за трансфер на знания и информационни дейности и помощ за ново участие на земеделски производители в схеми за качество за памук и храни, както и мерки за насърчаване в полза на хранителните продукти. Помощите, които да бъдат освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, следва да бъдат идентични с основните мерки за развитие на селските райони и освободената помощ следва да се предоставя единствено съгласно и в съответствие с програмата за развитие на селските райони на съответната държава членка. Интензитетът на помощта и допустимите разходи трябва обаче да бъдат в съответствие и с общите принципи на Европейския съюз за държавните помощи и с хоризонталните правила за държавна помощ. Следователно разходи, като например оборотен капитал, който е допълнителен и свързан с нови инвестиции, не бива да бъдат допустими за помощи по силата на настоящия регламент.
(65)
По отношение на помощта за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански в неселскостопански продукти, следва да се уточни, че инвестициите, свързани с производството на биогорива или енергия от възобновяеми източници следва да не бъдат допустими за помощи по силата на настоящия регламент. По принцип за такива инвестиции следва да се прилагат хоризонталните правила за държавна помощ в областта на околната среда и енергетиката следва да се прилагат.
(66)
В случай на няколко категории помощи, като например: а) помощ за разходите за дейностите по пазарни проучвания, разработване на концепция и технически проект за продукта и за изготвяне на заявления за признаване на схеми за качество; б) помощ за разходите по задължителни мерки за контрол във връзка със схеми за качество; в) помощ за трансфер на знания и информационни дейности; г) помощ за консултантски услуги; д) помощ за услуги по заместване в стопанството; е) помощ за мерки за насърчаване; ж) помощ за компенсиране на разходите по предотвратяване и ликвидиране на болести по животните и вредители по растенията и з) помощ за животновъдния сектор, помощта се предоставя на крайните бенефициери на помощта непряко, в натура, чрез субсидирани услуги. В такива случаи помощта следва да се изплаща на доставчика на въпросната услуга или дейност. При подбора на доставчик следва надлежно да се отчитат съответните приложими правила за възлагане на обществени поръчки и принципите на прозрачност, откритост и недискриминация при процедурата на подбор.
(67)
С оглед на опита на Комисията в тази област по принцип е необходимо политиката за държавна помощ да се преразглежда периодично. Ето защо срокът на прилагане на настоящия регламент следва да бъде ограничен. Поради това за освободени схеми за помощ е целесъобразно да се предвидят преходни разпоредби, а именно правила, предвиждащи период за адаптиране при изтичането на срока на действие на настоящия регламент. Тези правила следва да оставят на държавите членки време да се адаптират към евентуалния нов режим,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
СЪДЪРЖАНИЕ
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ 13
ГЛАВА II
ПРОЦЕДУРНИ ИЗИСКВАНИЯ 25
ГЛАВА III
КАТЕГОРИИ ПОМОЩИ 26
Раздел 1
Помощ в полза на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти 26
Раздел 2
Помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства 43
Раздел 3
Помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор 44
Раздел 4
Помощ за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство 45
Раздел 5
Помощ в полза на горското стопанство 46
Раздел 6
Помощ в полза на МСП в селските райони, съфинансирана от ЕЗФРСР или предоставяна като допълнително национално финансиране към такива съфинансирани мерки 59
ГЛАВА IV
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ 65
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за следните категории помощи:
а)
помощ в полза на микро-, малки и средни предприятия (МСП):
i)
извършващи дейност в селскостопанския сектор, по-специално първично селскостопанско производство, преработка на селскостопански продукти и търговия със селскостопански продукти, с изключение на членове 14, 15, 16, 18 и 23 и членове 25-28, които се прилагат само за МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство;
ii)
за дейностите, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, доколкото такава помощ се предоставя в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и е съфинансирана от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) или се предоставя като допълнително национално финансиране за такива съфинансирани мерки;
б)
помощ за инвестиции за опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделските стопанства;
в)
помощ в полза на отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор;
г)
помощ за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство;
д)
помощ в полза на горския сектор.
2. Когато държавите членки сметнат за подходящо, те могат да решат да предоставят помощта, посочена в параграф 1, букви а), г) и д), съгласно условията и в съответствие с Регламент (ЕС) № 651/2014.
3. Настоящият регламент не се прилага за помощ в полза на:
а)
сектора на горското стопанство, която не е съфинансирана от ЕЗФРСР или не се предоставя като допълнително национално финансиране за такава съфинансирана мярка, с изключение на членове 38, 39 и 43;
б)
МСП за дейности, които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, която не е съфинансирана от ЕЗФРСР или не се предоставя като допълнително национално финансиране за такава съфинансирана мярка.
4. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
схемите за помощи, предвидени в членове 17, 32 и 33, член 34, параграф 5, букви а)-в), както и членове 35, 40, 41 и 44 от настоящия регламент, ако средният годишен бюджет за държавната помощ надхвърля 150 млн. евро, от шест месеца след влизането им в сила. Комисията може да реши настоящият регламент да продължи да се прилага за по-дълъг период от време за всяка такава схема за помощ, след като разгледа съответния план за оценка, който държавата членка ѝ представя в срок от 20 работни дни от влизането в сила на схемата;
б)
всички изменения на схемите, посочени в параграф 4, буква а) от настоящия член, с изключение на измененията, които не могат да повлияят на съвместимостта на схемата за помощ по смисъла на настоящия регламент или които не могат съществено да повлияят на съдържанието на одобрения план за оценка;
в)
помощта за дейности, свързана с износ за трети държави или държави членки, по-конкретно помощ, която е пряко свързана с изнасяните количества, със създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа или с други текущи разходи по износната дейност;
г)
помощта, обвързана с условие за преференциално използване на местни продукти за сметка на вносни такива.
5. С изключение на член 30 настоящият регламент не се прилага за:
а)
схемите за помощ, които не изключват изрично плащането на индивидуална помощ в полза на предприятие - обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване вследствие на предходно решение на Комисията, с което дадена помощ се обявява за неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар;
б)
помощта ad hoc в полза на предприятие - обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване вследствие на предходно решение на Комисията, с което дадена помощ се обявява за неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар.
6. Настоящият регламент не се прилага за помощи за предприятия в затруднено положение, с изключение на:
а)
помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, в съответствие с член 30, помощ за ликвидиране на болести по животните в съответствие с член 26, параграф 8, както и помощ за отстраняване и унищожаване на мъртви животни в съответствие с член 27, параграф 1, букви в), г) и д);
б)
помощ за следните събития, при условие че предприятието е станало предприятие в затруднено положение поради загубите или щетите, причинени от въпросното събитие:
i)
помощ за компенсиране на загуби, причинени от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие в съответствие с член 25;
ii)
помощ за разходите за ликвидиране на вредители по растенията и за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от болести по животните и вредители по растенията, в съответствие с член 26, параграфи 8 и 9;
iii)
помощ за възстановяване на щети по горите от пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, вредители по растенията, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата, в съответствие с член 34, параграф 5, буква г).
7. Настоящият регламент не се прилага за помощи, които - поради своето естество, поради придружаващите ги условия или поради метода на тяхното финансиране - водят до неотделимо нарушение на законодателството на Съюза, по-специално:
а)
помощи, чието предоставяне е свързано със задължението седалището на бенефициера или основното му място на установяван да се намира в съответната държава членка;
б)
помощи, чието предоставяне е свързано със задължението бенефициерът да използва местно произведени стоки или услуги;
в)
помощи, които ограничават възможността бенефициерите да се възползват от резултатите от научноизследователска и развойна дейност и иновации в други държави членки.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„помощ“ означава всяка мярка, която отговаря на всички критерии, посочени в член 107, параграф 1 от Договора;
(2)
„МСП“ или „микро-, малки и средни предприятия“ означава предприятия, които отговарят на критериите, определени в приложение I;
(3)
„селскостопански сектор“ означава всички предприятия, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, преработка и търговия със селскостопански продукти;
(4)
„селскостопански продукт“ означава продуктите, изброени в приложение I към Договора, с изключение на продуктите от риболов и аквакултури, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1379/2013 на Европейския парламент и на Съвета (23);
(5)
„първично селскостопанско производство“ означава производството на растителните и животинските продукти, изброени в приложение I към Договора, без да се извършват никакви по-нататъшни операции, с които се променя естеството на тези продукти;
(6)
„преработка на селскостопански продукти“ означава всяко обработване на селскостопански продукт, в резултат на което се получава продукт, който също е селскостопански продукт, с изключение на дейностите, извършвани в стопанството, нужни за приготвяне на животински или растителен продукт за първа продажба;
(7)
„търговия със селскостопански продукти“ означава притежаването или излагането с цел продажба, предлагането за продажба, доставка или всеки друг начин за пускане на пазара, с изключение на първата продажба от първичен производител на прекупвачи или преработватели, както и всяка дейност по подготвяне на продукта за тази първа продажба; продажбата от първичен производител на крайни потребители се счита за търговия със селскостопански продукти, ако се осъществява в самостоятелни помещения, предвидени за тази цел;
(8)
„земеделско стопанство“ означава единица, състояща се от земя, помещения и съоръжения, използвани за първично селскостопанско производство;
(9)
„природни бедствия“ означава земетресения, лавини, свлачища и наводнения, смерчове, урагани, вулканични изригвания и горски пожари, възникнали по естествен път;
(10)
„схема за помощ“ означава всеки акт, на основата на който и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, може да се предостави индивидуална помощ на предприятията, определени в този акт по общ и абстрактен начин, и всеки акт, на основата на който на едно или няколко предприятия може да се предостави помощ, която не е свързана с конкретен проект, за неопределен период от време и в неопределен размер;
(11)
„план за оценка“ означава документ, който съдържа следните минимални елементи: целите на схемата за помощ, която е предмет на оценяване, въпросите за оценяване, показателите за резултати, предвидената методика за оценяване, изискванията, свързани със събирането на данни, предложения график за оценяване (включително датата на предаване на окончателния доклад за оценка), описанието на независимия орган, който извършва оценката, или критериите, които ще бъдат използвани за неговото избиране, и вариантите за осигуряване на публичността на оценката;
(12)
„индивидуална помощ“ означава:
а)
помощ ad hoc; и
б)
предоставяне на помощи на индивидуални бенефициери въз основа на схема за помощ;
(13)
„помощ ad hoc“ означава помощ, която не е предоставена въз основа на схема за помощ;
(14)
„предприятие в затруднено положение“ означава предприятие, по отношение на което е налице поне едно от следните обстоятелства:
а)
в случай на дружество с ограничена отговорност (различни от МСП, което съществува от по-малко от три години), когато записаният му акционерен капитал е намалял с повече от половината поради натрупани загуби. Такъв е случаят, когато приспадането на натрупаните загуби от резервите (и всички други елементи, които по принцип се считат за част от собствения капитал на дружеството) води до отрицателен кумулативен резултат, който надхвърля половината от записания акционерен капитал. За целите на настоящата разпоредба „дружество с ограничена отговорност“ се отнася по-специално до видовете дружества, упоменати в приложение I към Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (24), а „акционерен капитал“ включва, ако е уместно, всякакви премии от емисии;
б)
в случай на дружество (различно от МСП, което съществува от по-малко от три години), при което поне някои съдружници носят неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато капиталът, посочен в баланса на дружеството, е намалял с повече от половината поради натрупани загуби. За целите на настоящата разпоредба под понятието „дружество, при което поне някои съдружници носят неограничена отговорност за задълженията на дружеството“, се разбира по-специално типовете дружества, посочени в приложение II към Директива 2013/34/ЕС;
в)
когато предприятието е в процедура по колективна несъстоятелност или отговаря на критериите на своето вътрешно право, за да бъде обект на процедура по колективна несъстоятелност по искане на неговите кредитори;
г)
когато предприятието е получило помощ за оздравяване и все още не е възстановило заема или не е прекратило гаранцията, или е получило помощ за преструктуриране и все още е обект на план за преструктуриране;
д)
когато предприятието не е МСП и през последните две години:
i)
съотношението задължения/собствен капитал на предприятието е било по-голямо от 7,5 и
ii)
съотношението за лихвено покритие на предприятието, изчислено на основата на EBITDA, е било под 1,0;
(15)
„мъртви животни“ означава животни, които са умъртвени чрез евтаназия със или без установена диагноза, или са умрели, включително мъртвородени и неродени животни, в земеделско стопанство или в помещение, или при транспорт, но които не са заклани за консумация от човека;
(16)
„неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие“ означава неблагоприятни метеорологични условия като слана, бури и градушка, заледяване, силен или проливен дъжд или тежка суша, които унищожават повече от 30 % от средната продукция, изчислена на базата на:
а)
предходния тригодишен период; или
б)
средното количество за три години, базирано на предходния петгодишен период, като от него се изключат най-високата и най-ниската стойност;
(17)
„неблагоприятни климатични условия“ означава неблагоприятни метеорологични условия, които не отговарят на условията, предвидени в член 2, параграф 16 от настоящия регламент;
(18)
„вредители по растенията“ означава вредители съгласно определението в член 2, параграф 1, буква д) от Директива 2000/29/ЕО на Съвета (25);
(19)
„катастрофично събитие“ означава непредвидено събитие, свързано с живата или неживата природа, което е предизвикано от човешка дейност, води до съществени нарушения на горските структури и евентуално причинява сериозни икономически щети на горския сектор;
(20)
„брутен еквивалент на безвъзмездна помощ“ означава размерът на помощта, ако тя е била предоставена на бенефициера под формата на безвъзмездни средства, преди приспадането на данъци или други такси;
(21)
„материални активи“ означава активи, състоящи се от земя, сгради, съоръжения, машини и оборудване;
(22)
„нематериални активи“ означава активи, които нямат физически или финансов израз, като патенти, лицензи, ноу-хау или друга интелектуална собственост;
(23)
„агро-лесовъдни системи“ означава системи за използване на земята, при които се отглеждат дървесни видове, в съчетание със земеделие на една и съща площ;
(24)
„възстановяем аванс“ означава заем за проект, който се изплаща на една или повече вноски, като условията за погасяване зависят от изхода на проекта;
(25)
„начало на работата по проекта или дейността“ означава началото на свързаните с инвестицията дейности или строителни работи, или първият правнообвързващ ангажимент за поръчка на оборудване или услуги, или всеки друг ангажимент, който прави проекта или дейността необратими, в зависимост от това кое от двете събития настъпва по-рано; купуването на земя и подготвителните дейности като получаването на разрешения и провеждането на проучвания за осъществимост не се считат за начало на работата или дейността;
(26)
„големи предприятия“ означава предприятия, които не отговарят критериите, определени в приложение I;
(27)
„последваща фискална схема“ означава схема под формата на данъчни предимства, която представлява изменена версия на вече съществуваща фискална схема под формата на данъчно предимство и която я заменя;
(28)
„интензитет на помощ“ означава брутният размер на помощта, изразен като процент от допустимите разходи преди приспадането на данъци или други такси;
(29)
„дата на предоставяне на помощта“ означава датата, на която на бенефициера е предоставено законовото право за получаване на помощта съгласно приложимото национално законодателство;
(30)
„стандарт на Съюза“ означава задължителен стандарт, който е посочен в правото на Съюза и определя стандарта, който отделните предприятия трябва да постигнат, по-специално по отношение на околната среда, хигиената и хуманното отношение към животните; независимо от това определените на равнището на Съюза стандарти или цели, които са задължителни за държавите членки, но не и за индивидуални предприятия, не се считат за стандарти на Съюза;
(31)
„програма за развитие на селските райони“ означава програмата за развитие на селските райони, предвидена в член 6, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
(32)
„инвестиции в непроизводствени дейности“ означава инвестиции, които не водят до съществено увеличение на стойността или рентабилността на земеделското стопанство;
(33)
„инвестиции за привеждане в съответствие със стандарт на Съюза“ означава инвестиции, целящи привеждането в съответствие със стандарт на Съюза след изтичането на преходния период, предвиден в законодателството на Съюза;
(34)
„млад земеделски стопанин“ означава лице на възраст не повече от 40 години към датата на подаване на заявлението за помощ, което притежава съответни професионални умения и знания и за пръв път се установява в земеделско стопанство като ръководител;
(35)
„най-отдалечени региони“ означава регионите, посочени в член 349, първа алинея от Договора;
(36)
„малки острови в Егейско море“ означава малките острови, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 229/2013 на Европейския парламент и на Съвета (26);
(37)
„по-слабо развити региони“ означава региони, в които брутният вътрешен продукт (БВП) на глава от населението е по-малък от 75 % от средния БВП на ЕС-27;
(38)
„ЕС-25“ са 25-те държави - членки на Съюза, които са били негови държави членки през май 2005 г.;
(39)
„ЕС-27“ са 27-те държави - членки на Съюза, които са били негови държави членки през януари 2007 г.;
(40)
„капитално строителство“ означава работа, предприета лично от земеделския стопанин или от негови работници, с която се създава актив;
(41)
„биогориво от хранителни култури“ означава биогориво, произведено от зърнени култури и други култури, богати на скорбяла, захар и маслодайни култури, съгласно определението в Предложението на Комисията за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/70/ЕО относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 2009/28/ЕО за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (27);
(42)
„активен земеделски стопанин“ означава активен земеделски стопанин по смисъла на член 9 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (28);
(43)
„група производители и организация на производители“ означава група или организация, създадена за целите на:
а)
адаптиране към пазарните изисквания на продукцията и производството на производителите, които са членове на такива групи производители или организации на производители; или
б)
съвместно пускане на стоки на пазара, включително подготовка за продажба, централизиране на продажбите и доставка до купувачите на едро; или
в)
установяване на общи правила за информация относно продукцията, в частност относно прибирането на реколтата и наличностите; или
г)
други дейности, които могат да се извършват от групи производители или организации на производители, като изграждане на умения и организация за стопанска и търговска дейност и улесняване на иновационните процеси;
(44)
„постоянни разходи, произтичащи от участие в схема за качество“ означава разходите, възникнали от присъединяването към подпомагана схема за качество, и годишната вноска за участие в такава схема за качество, включително, когато е необходимо, разходите за проверки, които се изискват за удостоверяване спазването на спецификациите на схемата за качество;
(45)
„консултация“ означава пълна консултация, предоставена в рамките на един и същ договор;
(46)
„член на земеделско домакинство“ означава физическо или юридическо лице или група физически или юридически лица, независимо от статута на групата и нейните членове по силата на националното законодателство, с изключение на селскостопанските работници;
(47)
„разходи за изпитвания за трансмисивна спонгиформна енцефалопатия (ТСЕ) и спонгиформна енцефалопатия по говедата (СЕГ)“ означава всички разходи, включително за комплекти за изпитвания и за събиране, транспортиране, изпитване, съхраняване и унищожаване на проби, необходими за пробовземане и лабораторни изпитвания в съответствие с глава В от приложение X към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета (29);
(48)
„родословна книга“ означава всяка книга, регистър, досие или носител на данни:
а)
който се поддържа от организация или сдружение на животновъди, официално признати от държавата членка, в която са били учредени, и
б)
в която се вписват или регистрират чистопородните разплодни животни от определена порода, като се посочват и техните прародители;
(49)
„защитено животно“ означава всяко животно, което е защитено от законодателството на Съюза или от националното законодателство;
(50)
„организация за научни изследвания и разпространение на знания“ означава субект (например университети или научноизследователски институти, агенции за технологичен трансфер, иновационни посредници, ориентирани към изследователска дейност физически или виртуални организации за сътрудничество), независимо от неговия правен статут (дали е учреден съгласно публичното или частното право) или начин на финансиране, чиято основна цел е да извършва независими фундаментални научни изследвания, индустриални научни изследвания или експериментално развитие или да разпространява в широк мащаб резултатите от тези дейности посредством преподаване, публикации или трансфер на знания. Когато такъв субект упражнява и стопански дейности, финансирането, разходите и приходите от тези стопански дейности трябва да се отчитат отделно. Предприятията, които в качеството си например на акционери или съдружници могат да упражняват влияние върху такъв субект, не могат да се ползват с преференциален достъп до неговия научноизследователски капацитет или до постигнатите от него резултати;
(51)
„сделка между несвързани лица“ означава, че условията на трансакцията между договарящите се страни не се различават от условията, които биха били договорени между независими предприятия, и които не съдържат елемент на противоречие. Всяка трансакция, която е резултат от открита, прозрачна и безусловна процедура, се разглежда като съответстваща на принципа на сделката между несвързани лица;
(52)
„бързорастящи дървета“ означава гора с кратка ротация, където минималното време преди отсичане е не по-малко от 8 години, а максималното - не повече от 20 години;
(53)
„дървета за засаждане на дървесни видове с кратък цикъл на ротация“ означава дървесни видове с код по КН 06 02 9041, определени от държавите членки, които се състоят от дървесни многогодишни култури, чиито корени или дънери остават в почвата след прибиране на реколтата, като през следващия сезон се появяват нови издънки, а максималният цикъл на реколтиране се определя от държавите членки;
(54)
„разходи по трансакции“ означава допълнителни разходи, свързани с изпълнението на ангажимент, които обаче не произтичат непосредствено от изпълнението му или които не са включени в директно компенсираните разходи или пропуснати доходи; и които могат да бъдат изчислени въз основа на стандартни разходи;
(55)
„друг управител на земя“ означава предприятие, което управлява земи, различно от предприятие, извършващо дейност в селскостопанския сектор;
(56)
„преработка на селскостопански в неселскостопански продукти“ означава всяко обработване на селскостопански продукти, в резултат на което се получава продукт, който не е обхванат от приложение I към Договора;
(57)
„а региони“ означава регионите, определени в одобрена карта на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2020 г. в изпълнение на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква а) от Договора;
(58)
„в региони“ означава регионите, определени в одобрена карта на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2020 г. в изпълнение на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
(59)
„слабонаселени региони“ са регионите, приети като такива от Комисията в индивидуалните решения относно карти на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 до 31 декември 2020 г.;
(60)
„регион на ниво NUTS 3“ означава регион, определен на ниво 3 от общата класификация на териториалните единици за статистически цели в съответствие с Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета (30);
(61)
„в региони, които не са предварително определени“ означава региони, които дадена държава членка определя по своя преценка като региони от тип „в“, ако докаже, че те отговарят на определени социално-икономически критерии и че са определени в одобрена карта на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2020 г. в изпълнение на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
(62)
„бивши „а“ региони“ означава регионите, определени за „а“ региони в одобрена карта на регионалните помощи за периода от 1 януари 2011 г. до 30 юни 2014 г.
(63)
„храни“ означава храни, които не са селскостопански продукти и които са изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (31).
Член 3
Условия за освобождаване
Схемите за помощ, индивидуалните помощи, отпуснати по схеми за помощ, и помощите ad hoc са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграфи 2 или 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, при условие че отговарят на всички условия, определени в глава I от настоящия регламент, както и на специфичните условия за съответната категория помощи, посочени в глава III от настоящия регламент.
Член 4
Прагове за уведомяване
1. Настоящият регламент не се прилага по отношение на индивидуалните помощи, чийто брутен еквивалент на безвъзмездна помощ надхвърля следните прагове:
а)
помощ за инвестиции в материални активи или нематериални активи в земеделски стопанства във връзка с първичното селскостопанско производство съгласно член 14: 500 000 EUR на предприятие за инвестиционен проект;
б)
помощ за инвестиции, свързани с преместването на селскостопанска сграда, водещо до модернизиране на съоръжения или до увеличаване на производствения капацитет, посочена в член 16, параграф 4: 500 000 EUR на предприятие за инвестиционен проект;
в)
помощ за инвестиции във връзка с преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти, посочена в член 17: 7,5 млн. евро на предприятие за инвестиционен проект;
г)
помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделското стопанство, посочена в член 29: 500 000 EUR на предприятие за инвестиционен проект;
д)
помощ за научноизследователска и развойна дейност в селскостопанския и горския сектор, посочена в член 31: 7,5 млн. евро на проект;
е)
помощ за залесяване и създаване на гористи местности, посочена в член 32: 7,5 млн. евро на проект за залесяване или създаване на гористи местности;
ж)
помощ за агро-лесовъдни системи, посочена в член 33: 7,5 млн. eвро на проект за създаване на агро-лесовъдна система;
з)
помощ за инвестиции за подобряване на устойчивостта и екологичната стойност на горските екосистеми, посочена в член 35: 7,5 млн. евро на инвестиционен проект;
и)
помощ за инвестиции в инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на сектора на горското стопанство, посочена в член 40: 7,5 млн. евро на инвестиционен проект;
й)
помощ за инвестиции в лесовъдни технологии и в преработката, мобилизирането и търговията с горски продукти, посочена в член 41: 7,5 млн. евро на инвестиционен проект;
к)
помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански в неселскостопански продукти или с производството на памук, посочена в член 44: 7,5 млн. евро на инвестиционен проект.
2. Определените в параграф 1 прагове не бива да се заобикалят чрез изкуствено разделяне на схемите или проектите за помощ.
Член 5
Прозрачност на помощта
1. Настоящият регламент се прилага само към помощите, независимо от вида им, за които е възможно предварително и точно да бъде изчислен еквивалентът безвъзмездни средства, без да е необходим анализ на риска („прозрачни помощи“).
2. За прозрачни се приемат следните категории помощи:
а)
помощи, представляващи безвъзмездни средства и лихвени субсидии;
б)
помощи, представляващи заеми, когато брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на референтния лихвен процент, действащ към момента на предоставяне на безвъзмездните средства;
в)
помощ под формата на гаранции:
i)
когато брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на годишните минимални премии, посочени в известие на Комисията; или
ii)
когато преди помощта да бъде въведена в действие, методиката за изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ на гаранцията е одобрена въз основа на Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции или въз основа на последващо известие, след като Комисията е получила уведомление за нея в съответствие с регламент, приет от Комисията в областта на държавните помощи, приложим към въпросния момент, и в одобрената методика изрично се обръща внимание на вида на гаранцията и на трансакцията, за която е издадена, в контекста на прилагането на настоящия регламент;
г)
помощи под формата на данъчни предимства, когато в мярката е предвиден таван, с който се гарантира, че приложимият праг няма да бъде надхвърлен;
д)
помощи под формата на възстановяеми аванси, ако общият номинален размер на възстановяемия аванс не надхвърля приложимите прагове по настоящия регламент или ако след като Комисията е била уведомена за методиката за изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ на възстановимия аванс, тя е одобрила тази методика преди изпълнението на мярката.
3. За целите на настоящия регламент следните категории помощи не се считат за прозрачна помощ:
а)
помощ под формата на вливане на капитал;
б)
помощи, включени в мерки за рисково финансиране.
Член 6
Стимулиращ ефект
1. Настоящият регламент се прилага само по отношение на помощите, които имат стимулиращ ефект.
2. Приема се, че дадена помощ има стимулиращ ефект, ако получателят е подал писмено заявление за нея до съответната държава членка, преди работата по проекта или дейността да е започнала. Заявлението за помощ съдържа поне следната информация:
а)
наименованието и размера на предприятието;
б)
описание на проекта или дейността, включително съответната начална и крайна дата;
в)
местонахождението на проекта или дейността;
г)
списък с допустимите разходи;
д)
вида (безвъзмездна помощ, заем, гаранция, възстановяем аванс или друг вид) и размера на публичното финансиране, необходимо за проекта/дейността.
3. Счита се, че помощите ad hoc за големи предприятия имат стимулиращ ефект, когато преди нейното предоставяне държавата членка не само е гарантирала изпълнението на условието попараграф 2, но също така се е уверила, че чрез подготвената от бенефициера документация се установява, че с помощта ще се постигне една или повече от следните цели:
а)
съществено увеличаване на обхвата на проекта или дейността в резултат на помощта;
б)
съществено увеличаване на общата сума, изразходвана от бенефициера за проекта или дейността в резултат на помощта;
в)
съществено увеличаване на скоростта на изпълнение на съответния проект или дейност;
г)
в случай на инвестиционна помощ ad hoc: че без помощта проектът или дейността не биха били осъществени в съответния селски район по този начин или не биха били достатъчно рентабилни за бенефициера в съответния селски райони.
4. Чрез дерогация от параграфи 2 и 3 се счита, че мерки под формата на данъчни предимства имат стимулиращ ефект, ако са изпълнени следните условия:
а)
мярката предвижда право на помощ в съответствие с обективни критерии и без свобода на преценка от страна на държавата членка, и
б)
мярката е приета и е била в сила преди започване на работата по подпомагания проект или подпомаганата дейност, освен в случай на последващи фискални схеми, когато дейността вече е била обхваната от предходни схеми под формата на данъчни предимства.
5. Чрез дерогация от параграфи 2, 3 и 4 се приема, че за следните категории помощи не се изисква стимулиращ ефект или се допуска, че те притежават такъв:
а)
схеми за помощ за комасация на земята, когато са изпълнени условията, определени в член 15 или член 43 и когато:
i)
схемата за помощ предвижда право на помощ в съответствие с обективни критерии и без свобода на преценка от страна на държавата членка; и
ii)
схемата за помощ е приета и е в сила преди бенефициерът да е направил допустими разходи съгласно член 15 или член 43;
б)
помощ за мерки за насърчаване под формата на публикации, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно селскостопанските продукти, когато са изпълнени условията, определени в член 24, параграф 2, буква б);
в)
помощ за компенсиране на загубите, причинени от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, когато са изпълнени условията, определени в член 25;
г)
помощ за компенсиране на разходите за ликвидиране на болести по животните и вредители по растенията и на загубите, причинени от тези болести по животните или вредители по растенията, когато са изпълнени условията, определени в член 26, параграфи 9 и 10;
д)
помощ за покриване на разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, когато са изпълнени условията, определени в член 27, параграф 1, букви в), г) и д);
е)
помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства в съответствие с член 29;
ж)
помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, когато са изпълнени условията, определени в член 30;
з)
помощ за научноизследователска и развойна дейност в селскостопанския и горския сектор, когато са изпълнени условията, определени в член 31;
и)
помощ за възстановяване на щети по горите от пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични условия, вредители по растенията, болести по животните, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата, в съответствие с член 34, параграф 5, буква г), когато са изпълнени условията, определени в член 34.
Член 7
Интензитет на помощта и допустими разходи
1. За целите на изчисляването на интензитета на помощта и допустимите разходи всички данни се използват преди приспадането на данъци и други такси. Допустимите разходи се подкрепят с документни доказателства, които са ясни, конкретни и актуални.
2. Данъкът върху добавената стойност (ДДС) не е допустим за подпомагане, освен в случаите, когато не подлежи на възстановяване съгласно националното законодателство в областта на ДДС.
3. В случаите, в които помощта се предоставя под форма, различна от безвъзмездна помощ, размерът на помощта е брутният еквивалент на безвъзмездна помощ.
4. Помощта, платима на няколко вноски, се сконтира до нейната стойност към датата на предоставянето на помощта. Допустимите разходи се сконтират до тяхната стойност към датата на предоставянето на помощта. Лихвеният процент, който се използва за сконтиране, следва да е сконтовият процент, приложим към датата на предоставяне на помощта.
5. Когато помощите се предоставят чрез данъчни предимства, сконтирането на отделните траншове помощ се извършва въз основа на сконтовите проценти, приложими към отделните дати, на които влиза в сила данъчното предимство.
6. Когато помощта е предоставена под формата на възстановяеми аванси, които - при отсъствието на общоприета методика за изчисляване на техния брутен еквивалент на безвъзмездна помощ - са изразени като процент от допустимите разходи и мярката предвижда, че при успешен резултат от проекта, определен въз основа на разумна и предпазлива хипотеза, авансовите плащания се възстановяват с лихвен процент, равен поне на сконтовия процент, приложим към датата на предоставяне на помощта, максималните интензитети на помощта, посочени в глава III, могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта.
Член 8
Натрупване
1. Когато се определя дали са спазени предвидените в член 4 прагове за уведомяване и определените в глава III максимални интензитети на помощта и максимални размери на помощта, се взема предвид общият размер на държавната помощ за подпомаганата дейност или проект или предприятие.
2. Когато финансиране от Съюза, управлявано централно от институциите, агенциите, съвместни предприятия или други органи на Съюза, което не е пряко или косвено под контрола на държавата членка, е съчетано с държавна помощ, само тази държавна помощ се взема предвид с цел да се установи дали са спазени праговете за уведомяване и максималните интензитети и таваните на помощта, при условие че общият размер на публично финансиране, предоставено във връзка със същите допустими разходи, не надхвърля най-благоприятните проценти на финансиране, установени в приложимите правила на законодателството на Съюза.
3. Помощ с установими допустими разходи, освободена по силата на настоящия регламент от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, може да се натрупва със:
а)
всякаква друга държавна помощ, доколкото тези мерки се отнасят до различни установими допустими разходи;
б)
всякаква друга държавна помощ във връзка със същите допустими разходи, които частично или напълно се припокриват, само ако това натрупване не води до надвишаване на най-високия интензитет на помощта или размер на помощта, приложими за тази помощ по силата на настоящия регламент.
4. Помощта без установими допустими разходи, освободена съгласно членове 18 и 45 от настоящия регламент, може да се натрупва с всяка друга държавна помощ с установими допустими разходи.
Помощта без установими допустими разходи може да се натрупва с друга държавна помощ без установими допустими разходи до най-високия общ праг за финансиране, определен в конкретните обстоятелства за всеки отделен случай с този или друг регламент или решение за групово освобождаване, приети от Комисията.
5. Държавна помощ, освободена по силата на раздели 1, 2 и 3 на глава III от настоящия регламент, не може да се натрупва с плащанията, упоменати в член 81, параграф 2 и член 82 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, по отношение на същите допустими разходи, ако такова натрупване би довело до интензитет на помощта или размер на помощта, надвишаващи предвидените в настоящия регламент.
6. Държавната помощ, която е освободена по силата на настоящия регламент, не може да се натрупва с помощ de minimis за едни и същи допустими разходи, ако в резултат на това натрупване интензитетът на помощта или размерът на помощта превишава стойностите, определени в глава III.
7. Помощта за инвестиции, целящи възстановяване на селскостопански производствен потенциал съгласно член 14, параграф 3, буква д), не може да се натрупва с помощта за обезщетение за материални щети по членове 25, 26 и 30 от настоящия регламент.
8. Помощта за започване на дейност от групи производители и организации на производители в селскостопанския сектор, посочена в член 19 от настоящия регламент, не може да се натрупва с помощта за учредяване на групи производители и организации на производители в селскостопанския сектор, посочена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Помощта за започване на дейност за млади земеделски стопани и помощ за започване на дейност за развитието на малки земеделски стопанства, посочена в член 18 от настоящия регламент, не може да се натрупва с помощта за започване на стопанска дейност за млади земеделски стопани или за развитието на малки земеделски стопанства, посочена в член 19, параграф 1, буква а), подточки i) и iii) от Регламент (ЕС) № 1305/20013, ако такова натрупване би довело до размер на помощта, надвишаващ предвидения в настоящия регламент.
Член 9
Публикуване и информация
1. Най-късно 10 работни дни преди влизането в сила на схема за помощ, освободена по силата на настоящия регламент от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, или преди предоставянето на помощ ad hoc, освободена по силата на настоящия регламент, държавите членки предават на Комисията - чрез уебприложението за уведомяване на Комисията в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 794/2004 - обобщена информация за тази помощ в стандартизирания формат, определен в приложение II към настоящия регламент.
До 10 работни дни след получаване на обобщената информация Комисията изпраща на държавата членка разписка за получаване с идентификационен номер на помощта.
2. Съответната държава членка осигурява публикуването на подробен уебсайт за държавна помощ, на национално или регионално равнище, на следното:
а)
обобщената информация, посочена в параграф 1, или връзка към нея;
б)
пълния текст на всяка посочена в параграф 1 помощ, включително измененията в нея, или връзка, осигуряваща достъп до пълния текст;
в)
информацията, посочена в приложение III към настоящия регламент, за всяка отпусната индивидуална помощ, надхвърляща:
i)
60 000 EUR за бенефициери, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство;
ii)
500 000 EUR за бенефициери, извършващи дейност в отраслите на преработката на селскостопански продукти, търговията със селскостопански продукти, горското стопанство или дейностите извън обхвата на член 42 от Договора.
3. При схемите за помощ под формата на данъчни предимства тези условия се считат за изпълнени, ако държавите членки публикуват необходимата информация за размера на индивидуалните помощи в следните диапазони (в милиони евро):
а)
0,06-0,5 само за първичното селскостопанско производство;
б)
0,5-1;
в)
1-2;
г)
2-5;
д)
5-10;
е)
10-30; и
ж)
30 и повече.
4. Информацията, посочена в параграф 2, буква в) по-горе, се организира и е достъпна по стандартизирания начин, описан в приложение III, и дава възможност за ефективно търсене и изтегляне. Посочената в параграф 2 информация се публикува в срок от шест месеца, считано от датата, на която бе предоставена помощта, или - за помощ под формата на данъчно предимство - в рамките на една година от датата, на която трябва да се представи данъчната декларация, и е на разположение за период от най-малко 10 години, считано от датата на предоставянето на помощта.
5. Пълният текст на схемата за помощ или помощта ad hoc, посочени в параграф 1, включва по-специално изрично позоваване на настоящия регламент чрез цитиране на неговото заглавие и данни за публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз и позоваване на специфичните разпоредби на глава III, засегнати от посочения акт, или, където е приложимо, позоваване на националното законодателство, което гарантира спазването на съответните разпоредби на настоящия регламент. Текстът се придружава от разпоредбите за прилагането му и от внесените в него изменения.
6. Комисията публикува на своя уебсайт:
а)
обобщената информация, посочена в параграф 1;
б)
връзките към посочените в параграф 2 уебсайтове за държавна помощ на всички държави членки.
7. Държавите членки предприемат необходимите мерки, за да изпълнят разпоредбите на параграфи 2, 3 и 4 най-късно до две години от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 10
Избягване на двойно публикуване
Ако отпуснатата индивидуална помощ попада в обхвата на Регламент (ЕС) № 1305/2013 и е съфинансирана от ЕЗФРСР или се предоставя като допълнително национално финансиране за такива съфинансирани мерки, държавата членка може да реши да не я публикува на уебсайта за държавна помощ, посочен в член 9, параграф 2 от настоящия регламент, при условие че отпуснатата индивидуална помощ вече е била публикувана в съответствие с членове 111, 112 и 113 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета (32). В този случай на уебсайта за държавна помощ, посочен в член 9, параграф 2 от настоящия регламент, държавата членка прави препратка към уебсайта, посочен в член 111 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
ГЛАВА II
ПРОЦЕДУРНИ ИЗИСКВАНИЯ
Член 11
Отмяна на ползването на груповото освобождаване
Когато държавата членка предоставя помощ, която съгласно настоящия регламент е предполагаемо освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, без да са изпълнени условията в глави I, II и III, след като предостави на съответната държава членка възможността да изложи своите аргументи, Комисията може да приеме решение, съгласно което в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора тя трябва да бъде уведомена за всички или за някои бъдещи мерки за помощ, приети от съответната държава членка, които иначе биха изпълнили изискванията на настоящия регламент. Помощите, за които трябва да се изпрати уведомление, могат да бъдат ограничени до определени видове помощ, до помощ, предоставяна в полза на определени бенефициери, или помощ, приета от определени органи на съответната държава членка.
Член 12
Докладване
1. Държавите членки изпращат на Комисията в електронен формат годишен доклад (в съответствие с глава III от Регламент (ЕО) № 794/2004) за прилагането на настоящия регламент за всяка цяла година или всяка част от годината, през която се прилага настоящият регламент.
2. Годишният доклад съдържа също така информацията относно:
а)
болестите по животните или вредителите на растенията, посочени в член 26;
б)
метеорологична информация относно вида, времето, относителната сила и местоположението на климатичните събития, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, посочени в член 25, или на природните бедствия в селскостопанския сектор, посочени в член 30.
Член 13
Наблюдение
Държавите членки поддържат подробни записи с информация и подкрепяща документация, чрез които може да се установи изпълнението на всички условия, определени в настоящия регламент. Такива записи се съхраняват за период от 10 години от датата на предоставяне на помощта ad hoc или от датата на предоставяне на последната помощ по схема за помощ. Съответната държава членка предоставя на Комисията в срок от 20 работни дни - като в искането може да бъде определен по-дълъг срок - цялата информация и подкрепяща документация, която по преценка на Комисията е необходима, за да се наблюдава прилагането на настоящия регламент.
ГЛАВА III
КАТЕГОРИИ ПОМОЩИ
РАЗДЕЛ 1
Помощ в полза на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти
Член 14
Помощ за инвестиции в материални активи или нематериални активи в земеделски стопанства, свързани с първичното селскостопанско производство
1. Помощта за инвестиции в материални активи или нематериални активи в земеделски стопанства във връзка с първичното селскостопанско производство е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-14 от настоящия член и в глава I.
2. Инвестицията може да се извършва от един или повече бенефициери или да се отнася за материален или нематериален актив, използван от един или повече бенефициери.
3. С инвестициите се преследва най-малко една от следните цели:
а)
подобряване на общата производителност и устойчивост на земеделското стопанство, по-специално чрез намаляване на производствените разходи или подобряване и пренасочване на производството;
б)
подобряване на природната среда, хигиенните условия или стандартите за хуманно отношение към животните, при условие че въпросната инвестиция надхвърля изискванията на действащите стандарти на Съюза;
в)
създаване и подобряване на инфраструктурата, свързана с развитието, приспособяването и модернизирането на селското стопанство (включително достъп до земеделска земя, комасация и мелиорация на земята), доставката и спестяването на енергия и вода;
г)
изпълнение на целите в областта на агроекологията и климата, включително природозащитния статус на видовете и местообитанията, свързан с биологичното разнообразие, както и увеличаване на привлекателността на зоните по „Натура 2000“ или други системи с висока природна стойност, определени в националните или регионалните програми за развитие на селските райони на държавите членки, доколкото инвестициите са непроизводствени;
д)
възстановяване на производствения потенциал, засегнат от природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, болести по животните и вредители по растенията и предотвратяване на щетите, причинени от горепосочените събития.
4. Инвестицията може да бъде свързана с производството на биогорива или енергия от възобновяеми източници в стопанствата, при условие че това производство не превишава средното годишно потребление на горива или енергия на съответното стопанство.
Когато инвестицията е извършена за производството на биогорива, производственият капацитет на производствените съоръжения не надвишава еквивалента на средното годишно потребление на транспортно гориво на земеделското стопанство и произвежданото биогориво не се продава на пазара.
Когато инвестициите са в полза на производството на топлинна енергия и електроенергия от възобновяеми източници в земеделски стопанства, производствените съоръжения служат само на собствените нужди от енергия на бенефициера и производственият им капацитет не надвишава еквивалента на комбинираното средногодишно потребление на топлинна енергия и електроенергия от земеделското стопанство, включително от домакинството на земеделското стопанство. Продажбата на електроенергия и подаването ѝ към електроенергийната мрежа е разрешено, при условие че е спазен годишният лимит за лично потребление.
Когато инвестицията е извършена от повече бенефициери с оглед на собствените им потребности от биогорива и енергия, средногодишното потребление трябва да се натрупва до размера, равен на средногодишното потребление на всички бенефициери.
При инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, която потребява или произвежда енергия, се изпълняват минималните стандарти за енергийна ефективност, ако такива стандарти съществуват на национално равнище.
Инвестициите в инсталации, чиято основна цел е производството на електроенергия от биомаса, не са допустими за помощ, освен ако не се използва минимален процент на топлинна енергия, който се определя от държавите членки.
Държавите членки установяват прагове за максималното процентно съотношение на зърнени храни или други богати на скорбяла култури, захарни и маслодайни култури, използвани за производството на биоенергия, включително биогорива, за различните видове инсталации. Помощта за инвестиционни проекти в областта на биоенергетиката се ограничава до производството на биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, установени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 на Директива 2009/28/ЕО.
5. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването тази оценка да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
6. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
разходите за изграждането, придобиването (включително на лизинг), или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общите разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
д)
разходите за непроизводствени инвестиции, свързани с целите, посочени в параграф 3, буква г);
е)
в случай на напояване - разходите за инвестиции, които отговарят на следните условия:
i)
Комисията е била уведомена, както се изисква с член 13 от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (33), за план за управление на речен басейн за целия район, за който е предвидена инвестицията, както и за всички други райони, чиято околна среда може да бъде засегната от инвестицията. Мерките, които се въвеждат по плана за управление на речния басейн в съответствие с член 11 от посочената директива и които са от значение за селскостопанския сектор, трябва да са определени в съответната програма от мерки. Трябва да са налице съоръжения, позволяващи да се измерва потреблението на вода на равнището на подпомаганата инвестиция, или такива трябва да бъдат монтирани като част от инвестицията;
ii)
инвестицията води до съкращаване на предишното потребление на вода с най-малко 25 %;
що се отнася обаче до буква е), за помощ съгласно настоящия член не се допускат инвестициите, които засягат басейни на подпочвени или повърхностни води, чието състояние попада в категория, по-ниска от „добро състояние“ в съответния план за управление на речен басейн, по причини, свързани с количеството на водата, както и инвестициите, които водят до нетно увеличение на поливните площи, оказващи въздействие върху даден басейн на подпочвени или повърхностни води.
Условията в буква е), подточки i) и ii) по-горе не се прилагат за инвестициите в съществуващо съоръжение, които засягат единствено енергийната ефективност, нито за инвестициите за създаване на резервоар и инвестиция за използване на рециклирана вода, които не засягат басейн от подпочвени или повърхностни води;
ж)
в случай на инвестиции, целящи възстановяване на селскостопанския производствен потенциал, засегнат от природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, болести по животните или вредители по растенията, допустимите разходи могат да включват разходите, направени за възстановяване на селскостопанския производствен потенциал до нивото, на което е бил преди настъпването на посочените събития;
з)
в случай на инвестиции, целящи предотвратяване на щетите, причинени от природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, болести по животните или вредители по растенията, допустимите разходи могат да включват разходите за конкретни превантивни действия.
7. Разходите, различни от посочените в параграф 6, букви а) и б), които са свързани с договори за лизинг (например марж на лизингодателя), разходите за рефинансиране на лихви, административните разходи и разходите за застраховка не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
8. От 1 януари 2017 г. в случай на напояване помощ се плаща само от държавите членки, които гарантират, че в района на речен басейн, в който се извършва инвестицията, различните потребители на вода допринасят за възстановяването от страна на селскостопанския сектор на разходите за водни услуги съгласно член 9, параграф 1, първо тире от Директива 2000/60/ЕО, като при необходимост се вземат предвид социалните, екологичните и икономическите последици от възстановяването, както и географските и климатичните условия на засегнатия регион или региони.
9. Помощ не се предоставя по отношение на следното:
а)
закупуване на права за производство, права на плащане и едногодишни растения;
б)
засаждане на едногодишни растения;
в)
дренажни съоръжения;
г)
инвестиции за привеждане в съответствие със стандартите на Съюза, с изключение на помощта, предоставяна на млади земеделски стопани в рамките на 24 месеца от датата на започване на дейността;
д)
закупуване на животни, с изключение на помощта, предоставяна за инвестиции съгласно параграф 3, буква д).
10. Тъй като помощта не се ограничава до конкретни селскостопански продукти, тя трябва да е достъпна или за всички сектори на първичното селскостопанско производство, или за целия сектор на растениевъдството, или за целия сектор на животновъдството. Въпреки това държавите членки могат да изключат определени продукти поради свръхкапацитет на вътрешния пазар или поради липса на пазари.
11. Помощта, посочена в параграф 1, не се предоставя в нарушение на забрани или ограничения, установени в Регламент (ЕС) № 1308/2013, дори ако тези забрани и ограничения се отнасят само за подпомагането от Съюза, предвидено в посочения регламент.
12. Интензитетът на помощта е ограничен до:
а)
75 % от размера на допустимите разходи в най-отдалечените региони;
б)
75 % от размера на допустимите разходи в малките острови в Егейско море;
в)
50 % от размера на допустимите разходи в по-слабо развитите региони и във всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 през референтния период, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27;
г)
40 % от размера на допустимите разходи в други региони.
13. Ставките, предвидени в параграф 12, могат да бъдат увеличени с 20 процентни пункта, ако максималният интензитет на помощта не надхвърля 90 %, за:
а)
млади земеделски стопани или земеделски стопани, които са установени през петте години преди датата на заявлението за помощ;
б)
колективни инвестиции, като например складови съоръжения, които се използват от група земеделски стопани, или съоръжения за подготовка на земеделските продукти преди търговията с тях, и интегрирани проекти, обхващащи няколко мерки, посочени в Регламент (ЕС) № 1305/2013, включително мерки, които са свързани със сливане на организации на производители;
в)
инвестиции в райони с природни и други специфични ограничения;
г)
действия, подпомагани в рамките на Европейското партньорство за иновации (ЕПИ), като например инвестицията за нов обор, позволяваща изпитване на нова практика за подслоняване на животни, която е била разработена от оперативна група, съставена от земеделски стопани, учени и неправителствена организация в областта на хуманното отношение към животните;
д)
инвестиции за подобряване на природната среда, хигиенните условия или стандартите за хуманно отношение към животните, както е посочено в параграф 3, буква б); в този случай увеличената ставка, предвидена в настоящия параграф, се прилага само за допълнителните разходи, които са необходими за постигане на ниво, надхвърлящо действащите стандарти на Съюза, и които не водят до увеличаване на производствения капацитет.
14. По отношение на непроизводствените инвестиции, посочени в параграф 3, буква г), и инвестициите за възстановяване на производствения потенциал, посочени в параграф 3, буква д), максималният интензитет на помощта не превишава 100 %.
За инвестиции, свързани с мерките за предотвратяване на щети, посочени в параграф 3, буква д), максималният интензитет на помощта не превишава 80 %. Той може обаче да бъде увеличен до 100 %, ако инвестицията се извършва колективно от повече от един бенефициер.
Член 15
Помощ за комасация на селскостопанска земя
Помощта за комасация на селскостопанска земя е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако отговаря на условията, определени в глава I, и се предоставя за правните и административните разходи, включително разходите за геодезически услуги, и е ограничена до тях, в размер до 100 % от реално извършените разходи.
Член 16
Помощ за инвестиции, свързани с преместването на селскостопански сгради
1. Помощта за инвестиции, свързани с преместването на селскостопански сгради, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-5 от настоящия член и в глава I.
2. Преместването на селскостопанската сграда трябва да преследва цел от обществен интерес.
Общественият интерес, с който се обосновава предоставянето на помощ по настоящия член, е определен в относимите разпоредби на съответната държава членка.
3. Когато преместването на селскостопанска сграда се състои от разглобяване, пренасяне и повторно изграждане на съществуващи съоръжения, интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от действително извършените разходи за такива дейности.
4. Когато в допълнение към разглобяването, пренасянето и повторното изграждане на съществуващи съоръжения, както е посочено в параграф 3, преместването води до модернизиране на тези съоръжения или до увеличаване на производствения капацитет, се прилагат интензитетите на помощта за инвестициите, определени в член 14, параграфи 11 и 12, по отношение на разходите, свързани с модернизирането на съоръженията или увеличението на производствения капацитет.
За целите на настоящия параграф обикновената замяна на съществуваща сграда или съоръжения с нова съвременна сграда или съоръжения, без фундаментална промяна на производството или на използваната технология, не се счита за свързана с модернизирането.
5. Максималният интензитет на помощта може да достигне до 100 % от допустимите разходи, ако преместването се отнася до дейности в близост до населени места от селски тип, с оглед подобряване на качеството на живот или подобряване на екологичните показатели на населеното място от селски тип.
Член 17
Помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти
1. Помощта за инвестиции в материални активи или нематериални активи във връзка с преработката на селскостопански продукти и търговията със селскостопански продукти е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-10 от настоящия член и в глава I.
2. Инвестициите трябва да засягат преработката на селскостопански продукти или търговията със селскостопански продукти.
3. Инвестициите във връзка с производството на биогорива от хранителни култури не са допустими за помощ съгласно настоящия член.
4. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването, че тази оценка трябва да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект трябва да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
5. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права, търговски марки.
6. Разходи, различни от посочените в параграф 5, букви а) и б), свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, административни разходи и разходи за застраховка, не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
7. Не се предоставя помощ по отношение на инвестиции за привеждане в съответствие с действащи стандарти на Съюза.
8. Не се предоставя помощ в нарушение на забрани или ограничения, установени в Регламент (ЕС) № 1308/2013, дори ако тези забрани и ограничения се отнасят само за подпомагане от Съюза, предвидено в посочения регламент.
9. Интензитетът на помощта не превишава:
а)
75 % от размера на допустимите разходи в най-отдалечените региони;
б)
75 % от размера на допустимите разходи в малките острови в Егейско море;
в)
50 % от размера на допустимите разходи в по-слабо развитите региони и във всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода 2007-2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 през референтния период, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27;
г)
40 % от размера на допустимите разходи в други региони.
10. Ставките, предвидени в параграф 9, могат да бъдат увеличени с 20 процентни пункта, ако максималният интензитет на помощта не надхвърля 90 %, за:
а)
свързани със сливане на организации на производители; или
б)
подпомагани в рамките на Европейското партньорство за иновации (ЕПИ).
Член 18
Помощ за започване на дейност от млади земеделски стопани и за развитието на малки земеделски стопанства
1. Помощта за започване на дейност от млади земеделски стопани и помощта за започване на дейност за развитието на малки земеделски стопанства е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта се предоставя на млади земеделски стопани съгласно определението в член 2, параграф 34 от настоящия регламент или на малки земеделски стопанства, определени от държавите членки.
Определението за малки земеделски стопанства от страна на държавите членки е определението, включено в съответните програми за развитие на селските райони и одобрено от Комисията.
Държавите членки определят горни и долни прагове за достъп до помощта за започване на дейност за млади земеделски стопани и помощта за развитие на малки земеделски стопанства по отношение на производствения потенциал на земеделското стопанство, измерен в стандартния производствен обем, определен в член 5 от Регламент (ЕО) № 1242/2008 на Комисията (34), или в еквивалент. Долният праг за достъп до помощта за започване на дейност за млади земеделски стопани е по-висок от горния праг за достъп до помощта за развитие на малки земеделски стопанства.
Помощта е ограничена до микро- и малки предприятия.
3. Когато помощта се предоставя на млад земеделски стопанин, който създава стопанство под формата на юридическо лице, младият земеделски стопанин упражнява ефективен и дългосрочен контрол над юридическото лице по отношение на решенията, свързани с управлението, ползите и финансовите рискове. Когато в капитала или управлението на юридическото лице участват няколко физически лица, включително лица, които не са млади земеделски стопани, младият земеделски стопанин е в състояние да упражнява такъв ефективен и дългосрочен контрол самостоятелно или съвместно с други лица. Когато юридическо лице е изключително или съвместно контролирано от друго юридическо лице, тези изисквания се прилагат към всяко физическо лице, което упражнява контрол върху посоченото друго юридическо лице.
4. Условие за предоставяне на помощта е представянето на финансово-икономически план на компетентния орган на съответната държава членка, чието изпълнение трябва да започне в срок от девет месеца от датата на приемане на решението за предоставяне на помощта.
Във финансово-икономическия план се съдържа описание най-малко на следното:
а)
в случай на помощ за започване на дейност за млади земеделски стопани:
i)
първоначалното състояние на земеделското стопанство;
ii)
етапите и целите за развитие на дейностите на земеделското стопанство;
iii)
сведения за дейностите (включително такива, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), необходими за развитие на дейностите на земеделското стопанство - например инвестиции, обучение, консултации;
б)
в случай на помощ за започване на дейност за развитието на малки земеделски стопанства:
i)
първоначалното състояние на земеделското стопанство;
ii)
сведения за дейностите (включително такива, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), които биха спомогнали за постигане на икономическа жизнеспособност - например инвестиции, обучение, сътрудничество.
5. За млади земеделски стопани във финансово-икономическия план, посочен в параграф 4, буква а) от настоящия член, се предвижда, че в срок от 18 месеца от датата на започване на дейността бенефициерът трябва да попада в определението за активен земеделски стопанин, предвидено в член 2, параграф 42. Когато обаче бенефициерът не притежава съответните професионални умения и знания, за да попадне в посоченото определение, той има право да получи помощ, при условие че поеме ангажимент да придобие тези професионални умения и знания в срок от 36 месеца от датата на приемане на решението за предоставяне на помощта. Този ангажимент трябва да бъде включен във финансово-икономическия план.
6. Помощта се предоставя или се изплаща най-малко на две вноски или два транша за максимален период от пет години.
За млади земеделски стопани последната вноска или последният транш от помощта зависи от правилното изпълнение на финансово-икономическия план, посочен в параграф 4, буква а).
7. Размерът на помощта за млади земеделски стопани се основава на социално-икономическото положение на съответната държава членка и е ограничен до 70 000 EUR.
Размерът на помощта за малко земеделско стопанство е ограничен до 15 000 EUR.
Член 19
Помощ за започване на дейност за групи производители и организации на производители в селскостопанския сектор
1. Помощта за започване на дейност за групи производители и организации на производители е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Допустими за помощ са единствено групи производители или организации на производители, които са официално признати от компетентния орган на съответната държава членка въз основа на представянето на финансово-икономически план.
3. Предоставянето на помощта е обвързано със задължението на съответната държава членка да провери дали целите на финансово-икономическия план, посочен в параграф 2, са били достигнати в рамките на пет години след официалното признаване на групата производители или организацията на производители.
4. Споразуменията, решенията и съгласуваните практики, сключени в рамките на групата производители или организацията на производители, трябва да отговарят на правилата за конкуренция, които се прилагат по силата на членове 206-210 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
5. Не се предоставя помощ на:
а)
производствени организации, субекти или органи като например дружества или кооперативи, чиято цел е управлението на едно или повече земеделски стопанства и които по тази причина на практика представляват отделни производители;
б)
земеделски сдружения, които изпълняват задачи, като например взаимно подпомагане и услуги по заместване и управление на стопанствата в стопанствата на членовете, без да участват в съвместното адаптиране на предлагането за пазара;
в)
групи производители, организации или сдружения на производители, чиито цели са несъвместими с член 152, параграф 1, буква в) и параграф 3, както и член 156 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
6. Помощта обхваща следните допустими разходи: разходи за наеми на подходящи помещения, придобиване на офис оборудване, включително компютърен хардуер и софтуер, разходи за административен персонал, административни разходи и такси за правни и административни услуги.
При закупуване на помещения допустимите разходи за тази цел се ограничават до разходите за наем по пазарни цени.
7. Помощта се изплаща под формата на фиксирана сума на годишни вноски през първите пет години от датата, на която групата производители или организацията на производители е била официално призната от компетентния орган въз основа на финансово-икономическия план, посочен в параграф 2.
Държавите членки изплащат последната вноска само след като са проверили правилното изпълнение на посочения финансово-икономически план.
Помощта е прогресивно намаляваща.
8. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
9. Размерът на помощта е ограничен до 500 000 EUR.
Член 20
Помощ за участието на производители на селскостопански продукти в схеми за качество
1. Следните категории помощи за производители на селскостопански продукти са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и са освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него:
а)
помощ за ново участие в схеми за качество, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I;
б)
помощ за разходите по задължителни мерки за контрол във връзка със схемите за качество, предприети съгласно законодателството на Съюза или националното законодателство от компетентния орган или от негово име, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2, 4, 6, 7 и 8 от настоящия член и в глава I;
в)
помощ за разходите за пазарни проучвания, за разработване на концепция и технически проект за продукта и за изготвяне на заявления за признаване на схеми за качество, когато тя изпълнява условията, определени в параграфи 2, 6, 7 и 8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта, посочена в параграф 1, се предоставя по отношение на следните схеми за качество:
а)
схемите за качество, установени по силата на следните регламенти и разпоредби:
i)
част II, дял II, глава I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Съвета по отношение на виното;
ii)
Регламент (ЕС) № 1151/2012
iii)
Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета (35);
iv)
Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета (36);
v)
Регламент (ЕС) № 251/2014 на Европейския парламент и на Съвета (37);
б)
схемите за качество, включително схемите за сертифициране на земеделски стопанства, по отношение на селскостопански продуктите, които държавите членки признават като отговарящи на следните критерии:
i)
спецификата на крайния продукт, произведен по такива схеми за качество, трябва да произтича от ясни задължения, с които да се гарантират:
-
специфични характеристики на продукта, или
-
специфични селскостопански или производствени методи, или
-
качеството на крайния продукт, което значително надхвърля пазарните стокови стандарти по отношение на общественото здраве, здравето на животните или растенията, хуманното отношение към животните или опазването на околната среда;
ii)
схемата за качество трябва да е отворена за всички производители;
iii)
схемата за качество трябва да включва задължителни спецификации за крайния продукт, като спазването на тези спецификации трябва да се удостоверява от публични органи или от независим орган за инспекции;
iv)
схемата за качество трябва да е прозрачна и да осигурява пълна проследимост на селскостопанските продукти;
в)
схемите за доброволно сертифициране на селскостопански продукти, които съответната държава членка признава като отговарящи на изискванията, посочени в съобщението на Комисията, озаглавено „Насоки за най-добри практики на ЕС за схемите за доброволно сертифициране на селскостопански продукти и храни“ (38).
3. Помощта, посочена в параграф 1, буква а), се предоставя на производителите на селскостопански продукти като годишен стимул под формата на плащане, чийто размер се определя в съответствие с размера на постоянните разходи, възникващи от участието в схемите за качество.
4. Помощта, посочена в параграф 1, букви а) и б), не се предоставя за покриване на разходите за контрола, осъществяван от самия бенефициер, или когато законодателството на Съюза предвижда разходите за контрол да бъдат поети от производителите на селскостопански продукти и групите такива производители, без да посочва реалния размер на таксите.
5. Помощта, посочена в параграф 1, буква а), се предоставя за максимален период от пет години и е ограничена до 3000 EUR на бенефициер годишно.
6. Помощта е достъпна за всички отговарящи на критериите предприятия в съответната област въз основа на обективно определени условия.
7. Помощта, посочена в параграф 1, букви б) и в), не включва директни плащания към бенефициерите.
Помощта, посочена в параграф 1, букви б) и в), се изплаща на органа, отговарящ за мерките за контрол, доставчика на научни изследвания или доставчика на консултантски услуги.
8. Помощта, посочена в параграф 1, букви б) и в), се ограничава до 100 % от реално извършените разходи.
Член 21
Помощ за трансфер на знания и информационни дейности
1. Помощта за трансфер на знания и информационни дейности е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта обхваща дейности за професионално обучение и придобиване на умения, включително курсове за обучение, семинари и индивидуално обучение, демонстрационни дейности и информационни дейности.
Помощта може да обхваща и краткосрочен обмен на опит в управлението на стопанства и посещения на стопанства.
Помощта за демонстрационни дейности може да обхваща съответните разходи за инвестиции.
3. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
разходите за организиране на професионално обучение, дейности за придобиване на умения (включително курсове за обучение, семинари и индивидуално обучение), демонстрационни дейности или информационни дейности;
б)
разходите за път, настаняване и дневните командировъчни на участниците;
в)
разходите за осигуряване на услуги за заместване по време на отсъствието на участниците;
г)
в случай на демонстрационни проекти по отношение на инвестициите:
i)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
ii)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
iii)
общите разходи, свързани с разходите, посочени в подточки i) и ii), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост продължават да бъдат допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по подточки i) и ii);
iv)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
4. Разходите, посочени в параграф 3, буква г), са допустими само доколкото се използват за демонстрационния проект и за периода на демонстрационния проект.
За допустими се считат само амортизационните разходи, съответстващи на продължителността на демонстрационния проект, изчислени въз основа на общоприетите счетоводни принципи.
5. Помощта, посочена в параграф 3, букви а) и в), не включва директни плащания към бенефициерите.
Помощта, посочена в параграф 3, букви а) и в), се изплаща на доставчика на трансфера на знания и информационните дейности.
6. Органите, предоставящи трансфер на знания и информационни дейности, разполагат с необходимия капацитет под формата на квалификации на персонала и редовно обучение за изпълнение на посочените задачи.
Предоставянето на дейностите, посочени в параграф 2, може да се извършва от групи производители или други организации независимо от техния размер.
7. Помощта е достъпна за всички отговарящи на критериите предприятия в съответната област въз основа на обективно определени условия.
Ако предоставянето на дейностите, посочени в параграф 2, се извършва от групи производители и организации на производители, членството в такива групи или организации не трябва да е условие за достъп до дейностите.
Участието на нечленуващи лица в административните разходи на съответната група производители или организация на производители е ограничено до разходите за предоставяне на дейностите, посочени в параграф 2.
8. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
В случай на демонстрационните проекти, посочени в параграф 3, буква г), максималният размер на помощта е ограничен до 100 000 EUR за период от 3 бюджетни години.
Член 22
Помощ за консултантски услуги
1. Помощта за консултантски услуги е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта се разработва с оглед да се помогне на предприятията, извършващи дейност в селскостопанския сектор, и на младите земеделски стопани да се възползват от консултантските услуги за подобряване на икономическите и екологичните показатели, както и на климатичната съобразеност и устойчивостта на изменението на климата на техните предприятия или инвестиции.
3. Консултациите са свързани с поне един приоритет на Съюза за развитие на селските райони в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и обхващат най-малко един от следните елементи:
а)
задълженията, произтичащи от законоустановените изисквания за управление или стандартите за добро земеделско и екологично състояние, предвидени в дял VI, глава I от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
б)
където е приложимо, селскостопанските практики, благоприятни за климата и за околната среда, установени в дял III, глава 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и поддържането на земеделските площи съгласно член 4, параграф 1, буква в) от посочения регламент;
в)
мерките, насочени към модернизиране, изграждане на конкурентоспособност, секторна интеграция, иновации, пазарна ориентация и насърчаване на предприемачеството;
г)
изискванията, определени от държавите членки, за прилагането на член 11, параграф 3 от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета;
д)
изискванията, определени от държавите членки за прилагането на член 55 от Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (39), и по-специално спазването на общите принципи на интегрираното управление на вредителите, както е посочено в член 14 от Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (40);
е)
когато е приложимо, стандартите за безопасност на труда или стандартите за безопасност, свързани със земеделското стопанство;
ж)
конкретни консултации за земеделски стопани, които за първи път се установяват, включително съвети относно икономическата и екологичната устойчивост.
4. Консултациите може да включват и въпроси, различни от посочените в параграф 3 от настоящия член, които са свързани със смекчаването и приспособяването към изменението на климата, биологичното разнообразие и опазването на водите, както е предвидено в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, или свързани с икономическите и екологичните показатели на земеделското стопанство, включително аспекти, свързани с конкурентоспособността. Това може да включва консултации относно развитието на късите вериги на доставки, биологичното земеделие и здравните аспекти на животновъдството.
5. Помощта не може да включва директни плащания към бенефициерите. Помощта се изплаща на доставчика на консултантски услуги.
6. Субектите, избрани да предоставят консултантската услуга, следва да разполагат с подходящи ресурси от редовно обучен и квалифициран персонал и консултантски опит и надеждност по отношение на сферите, в които дават консултации.
Предоставянето на консултантски услуги може да се извършва от групи производители или други организации независимо от техния размер.
При предоставянето на консултации доставчикът на консултантските услуги спазва задълженията за поверителност на информацията съгласно член 13, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
7. Помощта е достъпна за всички отговарящи на критериите предприятия в съответната област въз основа на обективно определени условия.
Ако предоставянето на консултантски услуги се извършва от групи производители и организации на производители, членството в тези групи или организации не е условие за достъп до услугата.
Всяко участие на нечленуващи лица в административните разходи на съответната група или организация е ограничено до разходите за предоставяне на консултантската услуга.
8. Размерът на помощта е ограничен до 1500 EUR на консултация.
Член 23
Помощ за услуги по заместване в стопанството
1. Помощта за услуги по заместване в стопанството е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-5 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта обхваща действителните разходи за заместване на земеделски стопанин, физическо лице, което е член на земеделското домакинство, или селскостопански работник по време на тяхното отсъствие от работа поради болест, включително заболяване на децата им, годишен отпуск, отпуск по майчинство и родителски отпуск или в случай на смърт.
3. Общата продължителност на заместването е ограничена до 3 месеца годишно на бенефициер, с изключение на заместване поради отпуск по майчинство и родителски отпуск, който е ограничен до 6 месеца във всеки отделен случай.
4. Помощта не може да включва директни плащания към бенефициерите.
Помощта се изплаща на доставчика на услугата по заместване в стопанството.
Предоставянето на услуги по заместване в стопанството може да се извършва от групи производители и организации на производители независимо от техния размер. В такъв случай членството в тези групи или организации не е условие за достъп до услугата.
5. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от действително извършените разходи.
Член 24
Помощ за мерки за насърчаване в полза на селскостопанските продукти
1. Помощта за мерки за насърчаване в полза на селскостопанските продукти е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта покрива разходите за:
а)
организирането на конкурси, търговски панаири и изложения, както и участието в тях;
б)
публикации, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно селскостопанските продукти.
3. В публикациите, посочени в параграф 2, буква б), не се споменават конкретни предприятия, марки или произход.
Посоченото ограничение не се прилага обаче при посочване на произхода на селскостопански продукти, обхванати от:
а)
схемите за качество, посочени в член 20, параграф 2, буква а), при условие че позоваването съответства стриктно на защитеното от Съюза;
б)
схемите за качество, посочени в член 20, параграф 2, букви б) и в), при условие че позоваването е с второстепенно значение спрямо основното послание.
4. Помощта обхваща следните допустими разходи за организирането на и участието в конкурси, търговски панаири и изложения, посочени в параграф 2, буква а):
а)
такси за участие;
б)
разходи за път и разходи за транспортиране на животни;
в)
разходи за публикации и уебсайтове за обявяване на събитието;
г)
наем за изложбени помещения и щандове и разходите за тяхното монтиране и демонтиране;
д)
символични награди на стойност до 1000 EUR за една награда и един победител в конкурс.
5. Помощта обхваща следните допустими разходи за посочените в параграф 2, буква б) публикации, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно селскостопанските продукти:
а)
разходи за публикации в печатни и електронни медии, уебсайтове, клипове в електронни медии, по радио или телевизия, насочени към представяне на фактическа информация относно бенефициери от определен район или произвеждащи определен селскостопански продукт, при условие че информацията е неутрална и че всички заинтересовани бенефициери разполагат с еднакви възможности да бъдат представени в публикацията;
б)
разходи за разпространение на научни познания и фактическа информация относно:
i)
схемите за качество, посочени в член 20, параграф 2, които са отворени за селскостопански продукти от други държави членки и трети държави;
ii)
генерични селскостопански продукти и техните хранителни предимства и предлаганите приложения на такива продукти.
6. Помощта се предоставя:
а)
в натура; или
б)
въз основа на възстановяване на действителните разходи, извършени от бенефициера.
Когато помощта се предоставя в натура, тя не включва директни плащания към бенефициерите, а се изплаща на доставчика на мерките за насърчаване.
Предоставянето на мерки за насърчаване може да се извършва от групи производители или други организации независимо от техния размер.
Помощта за символичните награди, посочени в параграф 4, буква д), се изплаща на доставчика на мерките за насърчаване само ако наградата е била действително присъдена и при представяне на доказателство за присъждането.
7. Помощта за мерките за насърчаване е достъпна за всички отговарящи на критериите предприятия в съответната област въз основа на обективно определени условия.
Когато мярката за насърчаване е предприета от групи производители и организации на производители, членството в такива групи или организации не следва да е условие за участие, като участието в административните разходи на съответната група или организация се ограничава до разходите за предоставяне на мерките за насърчаване.
8. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Член 25
Помощ за компенсиране на щети, причинени от неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие
1. Помощта за компенсиране на извършващи дейност в първичното селскостопанско производство МСП за щети, причинени от неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-10 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта, предоставена по силата на настоящия член, зависи от следните условия:
а)
компетентният орган на държавата членка официално е признал характера на събитието като неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие; и
б)
налице е пряка причинно-следствена връзка между неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, и щетите, понесени от предприятието.
3. Помощта се изплаща пряко на съответното предприятие или на групата производители или организацията на производители, в която членува предприятието.
Ако помощта се изплаща на група производители или организация на производители, размерът на помощта не надвишава размера на помощта, допустим за предоставяне на въпросното предприятие.
4. Схемите за помощ се създават в срок от три години от датата на настъпването на неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
Помощта се изплаща в срок от четири години от посочената дата.
5. Допустимите разходи са щетите, възникнали като пряко последствие от неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, оценено или от публичен орган, или от независим експерт, признат от предоставящия помощта орган, или от застрахователно предприятие.
Тези щети включват:
а)
загубата на приходи от пълното или частичното унищожаване на селскостопанската продукция и средствата за производство, както е посочено в параграф 6;
б)
материалните щети, посочени в параграф 7.
6. Загубата на доходи се изчислява чрез изваждане на:
а)
резултата от умножението на количеството селскостопански продукти, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, или всяка следваща година, засегната от пълното или частичното унищожаване на средствата за производство, по средната продажна цена, получена през същата година
от
б)
резултата от умножаването на средногодишното количество селскостопански продукти, произведени през тригодишния период, предхождащ неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, или средното количество за три години, което се базира на петгодишния период, предхождащ неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, като от него се изключат най-високата и най-ниската стойност, по получената средна продажна цена.
Това намаление може да се изчисли или на равнището на годишната продукция на стопанството, или на равнище култури или животни.
Към сумата може да се прибавят други разходи, извършени от бенефициера в резултат от неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
От сумата се изваждат всички разходи, които не са извършени поради неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
При изчисляването на селскостопанското производство на бенефициера може да се използват индекси, при условие че използваният метод на изчисление позволява да се определи реалната загуба на бенефициера през разглежданата година.
7. Материалните щети на активи, като например селскостопански сгради, оборудване и машини, запаси и средства за производство, причинени от неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, се изчисляват въз основа на разходите за ремонт или икономическата стойност на засегнатия актив преди неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
Тези щети не могат да надхвърлят разходите за ремонт или намалението на справедливата пазарна стойност, причинено от бедствието, по-специално разликата между стойността на актива непосредствено преди и непосредствено след неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
Когато посоченото в параграф 6 намаление на доходите на бенефициера се изчислява въз основа на културите или животните, се вземат под внимание само материалните щети, свързани с конкретната култура или конкретните животни.
8. Изчисляването на щетите, понесени вследствие на неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, се извършва на равнището на отделния бенефициер.
9. Помощта, предоставяна по настоящия член, се намалява с 50 %, освен ако се предоставя на бенефициери, които са сключили застраховка, покриваща минимум 50 % от тяхното средногодишно производство или свързаните с производството им доходи и статистически най-честите климатични рискове в съответната държава членка или регион, за които се осигурява застрахователното покритие.
10. Помощта и всички други получени плащания за компенсиране на загубите, включително плащанията по други национални или съюзни мерки или застрахователни полици, за щетите, за които се предоставя помощта, са ограничени до 80 % от допустимите разходи.
Интензитетът на помощта може да бъде увеличен до 90 % в районите с природни ограничения.
Член 26
Помощ за разходите по предотвратяване, контрол и ликвидиране на болести по животните и нашествия на вредители по растенията и помощ за отстраняване и компенсиране на загубите, причинени от болести по животните или нашествия на вредители по растенията
1. Помощта за МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, за разходите по предотвратяване, контрол и ликвидиране на болести по животните или нашествия на вредители по растенията, и помощта, предназначена да компенсира такива предприятия за загубите, причинени от тези болести по животните или нашествия на вредители по растенията, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-13 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта се изплаща само:
а)
във връзка с болести по животните или нашествия на вредители по растенията, за които съществуват разпоредби на Съюза или национални разпоредби, независимо дали са установени със закон, подзаконов акт или административен акт; и
б)
като част от:
i)
публична програма на Съюза или на национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или унищожаване на съответната болест по животните или съответния вредител по растенията; или
ii)
спешна мярка, наложена от компетентен орган; или
iii)
мерки за унищожаване или спиране на разпространението на вредители по растенията, прилагани в съответствие с Директива 2000/29/ЕО на Съвета.
Програмата и мерките, посочени в буква б), съдържат описание на съответните мерки за предотвратяване, контрол или ликвидиране.
3. Помощта не може да е свързана с мерки, за които в законодателството на Съюза е предвидено, че разходите по тези мерки са за сметка на бенефициера, освен ако разходите за тях се покриват изцяло от задължителни такси, наложени на бенефициерите.
4. Що се отнася за болестите по животните, помощта се предоставя само за тези, които са посочени в списъка на болестите по животните, съставен от Световната организация за здравето на животните, или за болестите по животните и зоонозите, изброени в приложения I и II към Регламент (ЕС) № 652 /2014 на Европейския парламент и на Съвета (41).
5. Помощта се изплаща пряко на съответното предприятие или на групата производители или организацията на производители, в която членува предприятието.
Ако помощта се изплаща на група производители или организация на производители, размерът на помощта не надвишава размера на помощта, допустим за предоставяне на въпросното предприятие.
6. Схемите за помощ се въвеждат в срок от три години от датата на възникване на разхода или загубата, причинен(а) от болестта по животните или нашествието на вредители по растенията.
Помощта се изплаща в срок от четири години от посочената дата.
7. В случай на мерки за предотвратяване помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
за медицински прегледи;
б)
за анализи, включително диагностика „ин витро“;
в)
за изследвания и други скринингови мерки, включително изпитвания за ТСЕ и СЕГ;
г)
за закупуване, съхраняване, поставяне и разпространяване на ваксини, лекарства, вещества за лечението на животни и продукти за растителна защита;
д)
за превантивно клане или убиване на животни или унищожаване на животински продукти и растения и за почистването и дезинфекцията на стопанството и съоръженията.
8. В случай на мерки за контрол и ликвидиране помощта покрива следните допустими разходи:
а)
за изследвания и други скринингови мерки в случай на болести по животните, включително изпитвания за ТСЕ и СЕГ;
б)
за закупуване, съхраняване, поставяне и разпространяване на ваксини, лекарства, вещества за лечението на животни и продукти за растителна защита;
в)
за клане или убиване и за унищожаване на животни и унищожаване на свързани с тях продукти, или за унищожаване на растения, включително тези, които са умрели или са разрушени в резултат на ваксинации или други мерки, разпоредени от компетентните органи, както и за почистването и дезинфекцията на стопанството и на съоръженията.
9. В случай на помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от болести по животните или вредители по растенията, компенсацията се изчислява само по отношение на:
а)
пазарната стойност на животните, които са заклани или убити или са умрели, или пазарната стойност на свързаните с тях продукти или на растенията, унищожени:
i)
в резултат на болестта по животните или нашествието на вредители по растенията;
ii)
като част от публична програма или мярка, посочени в параграф 2, буква б).
Тази пазарна стойност се определя въз основа на стойността на животните, продуктите и растенията непосредствено преди да е възникнало или да е било потвърдено всяко подозрение за болестта по животните или нашествието на вредители по растенията.
б)
загубата на доходи, свързана с изпълнение на карантинни задължения, с трудности по възстановяване на поголовието или с пренасаждане на площите, и задължителния сеитбооборот, наложен като част от публична програма или мярка, посочена в параграф 2, буква б).
От сумата се изваждат всички разходи, които не са възникнали пряко вследствие на болестта по животните или на вредителите по растенията, които в противен случай биха били извършени от бенефициера.
10. Помощта за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от болести по животните или вредители по растенията, е ограничена до разходите и щетите, причинени от болестите по животните и вредителите по растенията, за които компетентният орган:
а)
официално е признал огнище - в случай на болест по животните; или
б)
официално е удостоверил наличие - в случай на вредители по растенията.
11. Помощта във връзка с допустимите разходи, посочени в параграфи 7 и 8, се предоставя в натура и се изплаща на доставчика на мерки за предотвратяване и ликвидиране.
Чрез дерогация от първа алинея на настоящия параграф помощта във връзка с допустимите разходи, посочена в следващите параграфи, може да бъде предоставяна пряко на бенефициера въз основа на възстановяване на действителните разходи, извършени от него:
а)
параграф 7, буква г) и параграф 8, буква б) - в случай на болести по животните или нашествия на вредители по растенията, и
б)
параграф 7, буква д) и параграф 8, буква в) - в случай на вредители по растенията и за почистване и дезинфекция на стопанството и оборудване.
12. Не се предоставя индивидуална помощ, когато се установи, че болестта по животните или нашествието на вредители по растенията са били причинени умишлено или по небрежност от бенефициера.
13. Помощта и всички други плащания, получени от бенефициера, включително плащанията по други национални или съюзни мерки или застрахователни полици, за същите допустими разходи като посочените в параграфи 7, 8 и 9, са ограничени до 100 % от допустимите разходи.
Член 27
Помощ за животновъдния сектор и помощ за мъртви животни
1. Следната помощ за животновъдите е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2 и 3 от настоящия член и в глава I:
а)
помощ с интензитет до 100 % от административните разходи по създаване и поддържане на родословни книги;
б)
помощ с интензитет до 70 % от разходите по изпитвания, извършвани от трети лица или от името на трети лица, за определяне на генетичното качество или продуктивността на животните, с изключение на помощта, предоставяна за покриване на разходите по мерките за контрол, осъществявани от собственика на животните и рутинния качествен контрол на млякото;
в)
помощ с интензитет до 100 % от разходите по отстраняване на мъртви животни и 75 % от разходите за унищожаване на такива мъртви животни, или помощ до равностоен интензитет на помощта за разходите за премии, заплащани от земеделски стопани по застраховки, които покриват разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни;
г)
помощ с интензитет до 100 % от разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, когато помощта се финансира от такси или задължителни вноски, предназначени за финансиране на унищожаването на такива мъртви животни, при условие че тези такси или вноски са ограничени само до сектора на месото и са наложени директно на този сектор;
д)
помощ с интензитет от 100 % за разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, когато въпросните мъртви животни задължително подлежат на изпитвания за ТСЕ или в случай на огнище на болест по животните, посочена в член 26, параграф 4.
2. Условие за предоставянето на помощта, посочена в параграф 1, букви в), г) и д), е наличието на последователна програма за наблюдение, която гарантира безопасното унищожаване на всички мъртви животни в държавата членка.
Помощта за разходите за премии, заплащани от земеделски стопани по застраховки, които покриват разходите за отстраняване и унищожаване на мъртви животни, посочена в параграф 1, буква в) от настоящия член, отговаря на условията, определени в член 28, параграф 2.
3. Помощта се предоставя в натура и не може да включва директни плащания към бенефициерите.
С цел да се улесни управлението на помощта по параграф 1, букви в), г) и д), помощта може да се изплаща на стопанските субекти или лицата, които:
а)
извършват дейност надолу по веригата от предприятията, извършващи дейност в сектора на животновъдството; и
б)
предоставят услуги, свързани с отстраняването и унищожаването на мъртви животни.
Член 28
Помощ за заплащане на застрахователни премии
1. Помощта, предоставяна на МСП, извършващи дейност в първичното селскостопанско производство, за заплащане на застрахователни премии, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта не може да:
а)
възпрепятства функционирането на вътрешния пазар на застрахователни услуги;
б)
е ограничена до застраховките, предоставяни от едно застрахователно дружество или от една група дружества;
в)
е обвързана с условие за сключване на застрахователния договор със застрахователно дружество, установено в съответната държава членка.
3. Застраховката е предназначена за покриване на загубите, причинени от едно от следните събития:
а)
природни бедствия;
б)
неблагоприятно климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, и други неблагоприятни климатични събития;
в)
болести по животните или нашествие на вредители по растенията;
г)
защитени животни.
4. Застраховката:
а)
покрива само разходите за отстраняване и компенсиране на щетите, посочени в параграф 3;
б)
не изисква, нито посочва вида или количеството на бъдещото селскостопанско производство.
5. Държавите членки могат да ограничат размера на застрахователната премия, отговаряща на условията за помощ, като приложат подходящи тавани.
6. Интензитетът на помощта е ограничен до 65 % от разходите за застрахователната премия.
РАЗДЕЛ 2
Помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства
Член 29
Помощ за инвестиции в полза на опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделски стопанства
1. Помощта за инвестиции, целящи опазването на културното и природното наследство, разположено в земеделското стопанство, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка.
3. Помощта се предоставя за културно и природно наследство под формата на природен ландшафт и сгради, което е официално признато като културно или природно наследство от компетентните публични органи на съответната държава членка.
4. Помощта обхваща следните допустими разходи, предназначени за опазване на културното и природното наследство:
а)
разходи за инвестиции в материални активи;
б)
капитално строителство.
5. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
6. Помощта за капитално строителство е ограничена до 10 000 EUR годишно.
РАЗДЕЛ 3
Помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор
Член 30
Помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия в селскостопанския сектор
1. Схемите за помощ за отстраняване и компенсиране на щетите, причинени от природни бедствия, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 2, буква б) от Договора и са освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълняват условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта, предоставена по силата на настоящия член, зависи от следните условия:
а)
компетентният орган на държавата членка официално е признал характера на събитието като природно бедствие, и
б)
налице е пряка причинно-следствена връзка между природното бедствие и щетите, понесени от предприятието.
3. Помощта се изплаща пряко на съответното предприятие или на групата производители или организацията на производители, в която членува предприятието.
Ако помощта се изплаща на група производители или организация на производители, размерът на помощта не надвишава размера на помощта, допустим за предоставяне на въпросното предприятие.
4. Схемите за помощ, свързани с конкретно природно бедствие, се създават в срок до три години от датата на настъпване на природното бедствие.
Помощта се изплаща в срок от четири години от посочената дата.
5. Допустимите разходи са щетите, възникнали като пряко последствие от природното бедствие, оценени от публичен орган, от независим експерт, признат от предоставящия помощта орган, или от застрахователно предприятие.
Тези щети могат да включват:
а)
материални щети на активи като например сгради, оборудване, машини, запаси и средства на производство;
б)
загуби на доходи, произтичащи от пълното или частичното унищожаване на селскостопанската продукция и средствата за селскостопанско производство.
Щетите се изчисляват на равнището на отделния бенефициер.
6. Изчисляването на материалните щети се основава на разходите за ремонт или икономическата стойност на засегнатия актив преди бедствието. Те не могат да надхвърлят разходите за ремонт или намалението на справедливата пазарна стойност, причинено от бедствието, по-специално разликата между стойността на имуществото непосредствено преди и непосредствено след бедствието.
7. Загубата на доходи се изчислява чрез изваждане на:
а)
резултата от умножението на количеството селскостопански продукти, произведено през годината, когато е настъпило природното бедствие, или през всяка следваща година, засегната от пълното или частичното унищожаване на средствата за производство, по средната продажна цена, получена през същата година,
от
б)
резултата от умножаването на средното годишно количество селскостопански продукти, произведено през тригодишния период, предхождащ природното бедствие, или средното количество за три години, което се базира на петгодишния период, предхождащ природното бедствие, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност, по получената средна продажна цена.
Тази сума може да бъде увеличена с други разходи, извършени от бенефициера в резултат от неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие.
Тази сума се намалява с разходите, които не са направени поради природното бедствие.
При изчисляването на селскостопанското производство на бенефициера може да се използват индекси, при условие че използваният метод на изчисление позволява да се определи реалната загуба на бенефициера през разглежданата година.
8. Помощта и всички други плащания, получени за компенсиране на щетите, включително плащанията по застрахователни полици, са ограничени до 100 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 4
Помощ за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство
Член 31
Помощ за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство
1. Помощта за научноизследователска и развойна дейност в секторите на селското и горското стопанство е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Подпомаганият проект следва да е от интерес за всички предприятия, извършващи дейност в съответния конкретен сектор или подсектор на селското или горското стопанство.
3. Преди датата на започване на подпомагания проект в интернет се публикува следната информация:
а)
че подпомаганият проект предстои да бъде осъществен;
б)
целите на подпомагания проект;
в)
приблизителна дата за публикуването на резултатите, заложени в подпомагания проект;
г)
уебсайтът, на който ще бъдат публикувани резултатите, заложени в подпомагания проект;
д)
потвърждение, че се предоставя безплатен достъп до резултатите от подпомагания проект за всички предприятия, извършващи дейност в съответния конкретен сектор или подсектор на селското или горското стопанство.
4. Резултатите от подпомагания проект се публикуват в интернет от крайната дата на подпомагания проект или от датата, на която на членовете на дадена организация бъде предоставена информация относно тези резултати - в зависимост от това коя от двете дати е по-рано. Тези резултати са на разположение в интернет за период от най-малко 5 години, който започва от крайната дата на подпомагания проект.
5. Помощта се предоставя пряко на научноизследователската и разпространяващата знания организация.
Помощта не може да включва плащания за предприятия, извършващи дейност в селскостопанския сектор, въз основа на цените на селскостопанските продукти.
6. Допустими са следните разходи:
а)
разходи за персонал по отношение на изследователи, специализиран технически персонал и друг помощен персонал, доколкото те са наети за научноизследователския проект;
б)
разходи за инструменти и оборудване, доколкото те се използват, и за периода, през който се използват за проекта; в случаите, в които тези инструменти и оборудване не се използват за проекта през целия период на тяхното използване, за допустими се считат само амортизационните разходи, съответстващи на продължителността на проекта, които се изчисляват въз основа на общоприетите счетоводни принципи;
в)
разходи за сгради и земя, доколкото те се използват, и за периода, през който се използват за проекта. По отношение на сградите за допустими се считат само амортизационните разходи, съответстващи на продължителността на проекта, изчислени въз основа на общоприетите счетоводни принципи. По отношение на земята са допустими разходите за търговски трансфер или реално извършените капиталови разходи;
г)
разходи по договори за възлагане на научни изследвания, знания и патенти, закупени или лицензирани от външни източници на принципа на сделката между несвързани лица, както и разходи за консултантски и еквивалентни услуги, използвани изключително за проекта;
д)
допълнителни режийни разходи и други оперативни разходи, включително разходи за материали, консумативи и други подобни продукти, възникнали пряко в резултат от проекта.
7. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 5
Помощ в полза на горското стопанство
Член 32
Помощ за залесяване и създаване на гористи местности
1. Помощта за залесяване и създаване на гористи местности, предоставяна на публични и частни собственици на земя и техните сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-16 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР, или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. В случая на залесяване на държавни земи помощ може да бъде предоставена единствено ако субектът, стопанисващ такава земя, е частен субект или община.
5. Ограниченията на собствеността върху гори, посочени в параграф 4, не се прилагат към тропичните или субтропичните гори и към залесените площи на териториите на Азорските острови, Мадейра, Канарските острови, малките острови в Егейско море и френските отвъдморски департаменти.
6. Помощта се предоставя за залесяване и за създаване на гористи местности на земеделски земи и неземеделски земи.
7. Помощта за залесяване и създаване на гористи местности покрива разходите по установяването и годишна премия за хектар.
Помощта за залесяване и създаване на гористи местности може да обхваща инвестиционни операции.
Помощта за залесяване на земя, притежавана от държавните органи, или за бързорастящи дървета покрива само разходите по установяването.
8. Помощта за залесяване и създаване на гористи местности, свързана с инвестиционни операции, покрива следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не възникват разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права, търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите или на равностоен инструмент.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
9. Инвестиционните операции трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиционни операции, за които е необходима оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, помощта подлежи на условието, че тази оценка е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
10. Допустими са следните разходи по установяването:
а)
разходите за насажденията и посадъчния материал;
б)
разходите за засаждането и разходите, които са пряко свързани със засаждането;
в)
разходите за други свързани операции, като например съхранението и третирането на разсадите с необходимите материали за превенция и защита;
г)
разходите за презасаждане, необходимо през първата година на залесяването.
11. Годишната премия за хектар покрива разходите за пропуснатите земеделски доходи и за поддръжка, включително ранни и късни прочиствания, и се изплаща в продължение на максимален срок от 12 години от датата на предоставянето ѝ.
12. Не се предоставя помощ за засаждането на следните дървесни видове:
а)
дървесни видове с кратък цикъл на ротация;
б)
коледни елхи, или
в)
бързорастящи дървета за производството на енергия.
13. Засадените растителни видове са пригодени към екологичните и климатичните условия на района и отговарят на минимални екологични изисквания.
14. В районите, където залесяването е трудно поради тежки почвено-климатични условия, помощ може да се предоставя за засаждането на многогодишни дървесни видове като храсти или храстовидна растителност, подходящи за местните условия.
15. Условие за помощта за бенефициери над даден размер, който се определя от държавите членки в програмите за развитие на селските райони, е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
16. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Член 33
Помощ за агро-лесовъдни системи
1. Помощта за агро-лесовъдни системи, предоставена на частни собственици на земя, общини и техни сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-11 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР, или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Помощта за агро-лесовъдни системи покрива разходите по установяването и годишна премия за хектар.
Помощта за агро-лесовъдни системи може да обхваща инвестиционни операции.
5. Помощта за агро-лесовъдни системи, свързана с инвестиционни операции, покрива следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не възникват разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права, търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите или на равностоен инструмент.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
6. Инвестиционните операции трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиционни операции, за които е необходима оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, помощта подлежи на условието, че тази оценка е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
7. Допустими са следните разходи по установяването:
а)
разходите по установяването на агро-лесовъдната система чрез засаждане на дървета, включително разходите за насажденията, засаждането, съхранението и третирането на разсадите с необходимите материали за предотвратяване и защита;
б)
разходите по установяването на агро-лесовъдната система чрез преобразуването на съществуващи гори или други залесени земи, включително и разходите за отсичането на дървета, прореждането и подрязването на дървета, и защита срещу тревопасни животни;
в)
другите разходи, пряко свързани с установяването на агро-лесовъдна система, като например разходите за проучвания за осъществимост, план за залесяване, преглед на почвата, подготовката на почвата и защита;
г)
разходите за напояване и защитни съоръжения на горско-пасищни системи, по-специално горска паша;
д)
разходите за необходимото третиране, свързани с установяването на агро-лесовъдна система, включително напояване и резитба;
е)
разходите за пренасаждане през първата година след установяването на агро-лесовъдна система.
8. Годишната премия за хектар покрива разходите за поддръжката на агро-лесовъдната система и се изплаща в продължение на максимален срок от пет години от датата на предоставянето ѝ.
Допустимите разходи за поддръжката може да се отнасят до създадените дървесни пояси, плевенето, подрязването и прореждането, както и до защитни действия и инвестиции, като например огради или индивидуални защитни тръби.
9. Държавите членки определят максималния брой дървета, които могат да се засаждат на хектар, като вземат предвид следното:
а)
местните почвено-климатични и екологични условия;
б)
горските видове; и
в)
необходимостта от осигуряване на устойчиво земеделско ползване на земята.
10. За бенефициери над даден размер, който се определя от държавите членки в програмите за развитие на селските райони, условие за помощта е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
11. Максималният интензитет на помощта е ограничен до:
а)
80 % от допустимите разходи за инвестиционни операции и от разходите по установяването, посочени в параграфи 5 и 7; и
б)
100 % от годишната премия, посочена в параграф 8.
Член 34
Помощ за предотвратяване и възстановяване на щети по горите от горски пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, вредители по растенията и катастрофични събития.
1. Помощта за предотвратяване и възстановяване на щети по горите от горски пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, нашествия на вредители, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата, съгласно член 24 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, предоставена на частни и публични горски стопани и други частноправни и публични субекти и техните сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 2, буква б) или, според случая, член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-12 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Само горските райони, класифицирани като райони със среден до висок риск от пожари според плана за опазване на горите, установен от държавата членка, са допустими за помощ за предотвратяване на горски пожари.
5. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждане на защитна инфраструктура;
б)
местни превантивни дейности с малък мащаб за борба с пожарите или други природни бедствия, включително използването на тревопасни животни;
в)
изграждане и усъвършенстване на средства за мониторинг на горски пожари, нашествия на вредители и поява на болести, както и за комуникационна техника;
г)
възстановяване на горския потенциал, повреден вследствие на пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, вредители по растенията, катастрофични събития и събития, свързани с изменението на климата.
6. Помощта може да покрива разходите за поддръжка в случай на противопожарни просеки.
7. Не се предоставя помощ за свързани селскостопански дейности в райони, обхванати от агроекологични ангажименти.
8. В случай на възстановяване на горски потенциал, посочено в параграф 5, буква г), условие за предоставяне на помощта е официалното признаване от компетентните органи на съответната държава членка, че:
а)
пожарът, природното бедствие, неблагоприятното климатично събитие, което може да бъде приравнено на природно бедствие, другото неблагоприятно климатично събитие, нашествието на вредители по растенията, катастрофичното събитие или събитието, свързано с изменението на климата, са настъпили; и
б)
събитието, посочено в настоящия параграф, буква а), включително мерките, приети в съответствие с Директива 2000/29/ЕО за ликвидиране или ограничаване на разпространението на нашествие на вредители по растенията, е причинило унищожаването на най-малко 20 % от съответния горски потенциал.
9. В случай на помощ за предотвратяване на щети по горите в резултат на вредители по растенията рискът от нашествие на вредители се подкрепя от научни доказателства и се удостоверява от публична научна организация.
Списъкът на видовете вредители, които могат да причинят нашествие, се предоставя в програмата за развитие на селските райони.
10. Подпомаганите мерки или проекти са съгласувани с въведения от държавата членка план за опазване на горите.
Условие за помощта за бенефициери над даден размер, който се определя от държавите членки в програмите за развитие на селските райони, е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
Разходите, различни от посочените в параграф 5, които са свързани с особеностите на сектора на горското стопанство, могат да се считат за допустими разходи.
11. Помощ не се предоставя за загуби на доход, дължащи се на пожари, природни бедствия, неблагоприятни климатични събития, които могат да бъдат приравнени на природни бедствия, други неблагоприятни климатични събития, нашествия на вредители по растенията и катастрофични събития.
12. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Помощта, предоставена за допустимите разходи по параграф 5, буква г), и всички други плащания, получени от бенефициера, включително плащанията по други национални или съюзни мерки или застрахователни полици за същите допустими разходи, са ограничени до 100 % от допустимите разходи.
Член 35
Помощ за инвестиции за подобряване на устойчивостта и екологичната стойност на горските екосистеми
1. Помощта за инвестиции за подобряване на устойчивостта и екологичната стойност на горските екосистеми, предоставяна на физически лица, частни и публични горски стопани, частноправни и публични субекти и техните сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-8 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Инвестициите са насочени към постигането на поетите ангажименти във връзка с екологичните цели, за предоставяне на услугите, предлагани от екосистемите, или за увеличаване на привлекателността на гората и залесената площ за отдих и почивка в съответния район или подобряване на потенциала на екосистемите за смекчаване на последиците от изменението на климата, без да се изключват икономическите ползи в дългосрочен план.
5. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването тази оценка да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
6. Помощта покрива следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването, включително на лизинг, или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за съвети относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато, въз основа на резултатите от тях, не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите или на равностоен инструмент.
7. Разходите, различни от посочените в параграф 6, букви а) и б), които са свързани с договори за лизинг (например марж на лизингодателя), разходите за рефинансиране на лихви, административните разходи и разходите за застраховка не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
8. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Член 36
Помощ за неблагоприятни условия във връзка с горските райони по „Натура 2000“
1. Помощта за неблагоприятни условия във връзка с горските райони по „Натура 2000“, определени в член 3 от Директива 92/43/ЕИО и в член 3 от Директива 2009/147/ЕО, предоставяна на частни горски стопани и на техни сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР, или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че помощта не се въвежда в действие преди одобрението на съответната програма за развитие на селските райони от Комисията.
4. Помощта се предоставя годишно и за хектар гора, за да компенсира бенефициерите за допълнителните разходи и пропуснатите доходи, произтичащи от неизгодното положение в горските райони, посочени в настоящия член, параграф 5, свързано с прилагането на Директива 92/43/ЕИО и Директива 2009/147/ЕО.
5. Допустими за помощ са следните горски райони:
а)
горските райони по „Натура 2000“ в съответствие с член 3 от Директива 92/43/ЕИО и член 3 от Директива 2009/147/ЕО;
б)
особеностите на ландшафта, които допринасят за прилагане на член 10 от Директива 92/43/ЕИО; тези райони не надхвърлят 5 % от районите, включени в мрежата „Натура 2000“, които попадат в териториалния обхват на съответната програма за развитие на селските райони.
6. Помощта се ограничава до максималния размер от 500 EUR на хектар годишно през първоначалния период, не по-дълъг от пет години, и от 200 EUR на хектар годишно след това.
Тези размери могат да бъдат увеличени по изключение с оглед на специфични обстоятелства, които следва да бъдат обосновани в програмите за развитие на селските райони.
Държавите членки приспадат от помощта необходимата сума с цел изключване на двойно финансиране на практиките, упоменати в член 29 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 37
Помощ за горскоекологични услуги и услуги във връзка с климата в горското стопанство и опазване на горите
1. Помощта за горскоекологични услуги и услуги във връзка с климата в горското стопанство и за опазване на горите, предоставяна на публични или частни горски стопани, частноправни или публични субекти и техните сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР, или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. В случай на екологични услуги и услуги във връзка с климата в горското стопанство и опазване на горите на държавни земи, помощ може да бъде предоставена единствено ако субектът, управляващ такава земя, е частен субект или община.
5. Условие за помощта за бенефициери над даден размер, който се определя от държавите членки в програмите за развитие на селските райони, е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
6. Помощта се предоставя за хектар горска площ.
7. Помощта покрива само ангажиментите, които надхвърлят задължителните изисквания, установени от национален закон за горското стопанство или друго приложимо национално законодателство или законодателство на Съюза. Задължителните национални изисквания следва да бъдат ясно определени.
Ангажиментите се поемат за период между пет и седем години. Държавите членки могат обаче да определят по-дълъг период за определени видове ангажименти, когато това е необходимо и надлежно обосновано.
8. Помощта компенсира изцяло или частично размера на допълнителните разходи и пропуснатите доходи на бенефициерите, произтичащи от поемането на ангажиментите, посочени в параграф 7.
Когато е необходимо, помощта може да покрива разходите по трансакции до стойност, равняваща се на 20 % от помощта.
В надлежно обосновани случаи за операции, които засягат опазването на околната среда, помощта за поети задължения за отказ от търговска употреба на дървета и гори може да бъде предоставяна като плащане на фиксирана сума или като еднократно плащане на единица, изчислено на основата на допълнителни разходи и пропуснати доходи.
9. Помощта се ограничава до максимален размер от 200 EUR за хектар годишно.
Този максимален размер може да бъде увеличен по изключение с оглед на специфични обстоятелства, които следва да бъдат обосновани в програмите за развитие на селските райони.
Член 38
Помощ за трансфер на знания и информационни дейности в сектора на горското стопанство
1. Помощта за трансфер на знания и информационни дейности, предоставена в полза на предприятия, извършващи дейност в сектора на горското стопанство, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта обхваща дейности за професионално обучение и придобиване на умения, включително курсове за обучение, семинари и индивидуално обучение, демонстрационни дейности и информационни дейности.
Помощта може да обхваща и краткосрочни обмени на опит в управлението на гори и посещения на гори.
Помощта за демонстрационни дейности може да обхваща съответните разходи за инвестиции.
3. Помощта покрива следните допустими разходи:
а)
разходите за организирането и осъществяването на трансфера на знания или информационната дейност;
б)
в случай на демонстрационни проекти по отношение на инвестициите:
i)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
ii)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
iii)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в подточки i) и ii), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост продължават да бъдат допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по подточки i) и ii);
iv)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
в)
разходите за път, настаняване и дневните командировъчни на участниците.
4. Помощта, посочена в параграф 3, букви а) и б), не включва директни плащания към бенефициерите. Помощта се изплаща на доставчика на трансфер на знания и информационни дейности.
5. Органите, предоставящи трансфер на знания и информационни дейности, разполагат с необходимия капацитет под формата на квалификации на персонала и редовно обучение за изпълнение на такива задачи.
6. Интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
Член 39
Помощ за консултантски услуги в сектора на горското стопанство
1. Помощта за консултантски услуги, предоставяна в полза на горски стопани и други стопани на земя, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта се предоставя, за да се помогне на горските стопани и другите стопани на земя да се възползват от консултантски услуги за подобряване на икономическите и екологичните показатели и на климатичната съобразеност и устойчивостта на изменението на климата на техните стопанства, предприятия или инвестиции.
3. Консултациите обхващат като минимум въпроси, свързани с прилагането на Директива 92/43/ЕИО, Директива 2000/60/ЕО и Директива 2009/147/ЕО.
Консултациите могат да включват и въпроси, свързани с икономическите и екологичните показатели на горските стопанства.
4. Помощта не може да включва директни плащания към бенефициерите. Помощта се изплаща на доставчика на консултантските услуги.
Доставчикът на консултантски услуги разполага с подходящи ресурси от редовно обучен и квалифициран персонал и консултантски опит и надеждност по отношение на сферите, в които дават консултации.
5. При предоставянето на консултации доставчикът на консултантски услуги спазва задълженията за поверителност на информацията съгласно член 13, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
6. Когато това е обосновано и уместно, част от консултациите могат да се предоставят на групи, като същевременно се отчита положението на отделните бенефициери на консултантските услуги.
7. Помощта е ограничена до 1500 EUR на консултация.
Член 40
Помощ за инвестиции в инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на сектора на горското стопанство
1. Помощта за инвестиции в инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на сектора на горското стопанство, предоставяна в полза на предприятия, извършващи дейност в сектора на горското стопанство, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването тази оценка да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
5. Помощта обхваща инвестициите в материални и нематериални активи, които се отнасят до инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на горите, включително:
а)
достъп до горска земя;
б)
комасация и мелиорация на земята;
в)
енергоснабдяване и водоснабдяване.
6. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите и на техни равностойни инструменти.
7. Разходите, различни от посочените в параграф 6, букви а) и б), които са свързани с договори за лизинг (например марж на лизингодателя), разходите за рефинансиране на лихви, административните разходи и разходите за застраховка не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
8. В случай на непроизводствени инвестиции, инвестиции, насочени изключително към повишаване на екологичната стойност на горите, и инвестиции за горски пътища, които са достъпни безплатно за обществеността и обслужват многофункционалните аспекти на гората, интензитетът на помощта е ограничен до 100 % от допустимите разходи.
9. В случай на инвестиции, които повишават краткосрочния или дългосрочния икономически потенциал на горите, интензитетът на помощта е ограничен до следните ставки:
а)
75 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в най-отдалечените райони;
б)
75 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в малките острови в Егейско море;
в)
50 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в по-слабо развитите региони и във всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 през референтния период, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27;
г)
40 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в други райони.
Член 41
Помощ за инвестиции в лесовъдни технологии и в преработката, мобилизирането и търговията с горски продукти
1. Помощта за инвестиции в лесовъдни технологии и в преработката, мобилизирането и търговията с горски продукти, предоставена на частни горски производители, общини и техни сдружения, и на МСП, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-11 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, помощта подлежи на условието, че тази оценка трябва да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект трябва да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
5. За териториите на Азорските острови, Мадейра, Канарските острови, малките острови в Егейско море и френските отвъдморски департаменти помощ може да се предоставя и на предприятия, които не са МСП.
6. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването, включително на лизинг, или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за съвети относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато, въз основа на резултатите от тях, не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
д)
разходите за изработване на планове за управление на горите, както и на техен равностоен инструмент.
7. Разходите, различни от посочените в параграф 6, букви а) и б), които са свързани с договори за лизинг (например марж на лизингодателя), разходите за рефинансиране на лихви, административните разходи и разходите за застраховка не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
8. Инвестициите, свързани с подобряване на икономическата стойност на горите, са оправдани във връзка с очакваното подобряване на горите в едно или повече стопанства и може да включват инвестиции за оборудване и практики за прибиране на реколтата, щадящи почвата и ресурсите.
9. Инвестициите, свързани с използването на дървесина като суровина или като източник за производство на енергия, се ограничават до всички стопански операции, предхождащи промишлената преработка.
При инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, която потребява или произвежда енергия, трябва да се изпълняват минимални стандарти за енергийна ефективност, ако такива стандарти съществуват на национално равнище.
Инвестициите в инсталации, чиято основна цел е производството на електроенергия от биомаса, не са допустими за помощ, освен ако не се използва минимален процент на топлинна енергия, който се определя от държавите членки.
Помощта за инвестиционни проекти в областта на биоенергетиката се ограничава до производството на биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, установени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 на Директива 2009/28/ЕО.
10. За горски стопанства над даден праг, който се определя от държавите членки, условие за помощта е представянето на съответната информация от план за управление на горите или равностоен инструмент в съответствие с устойчивото управление на горите, определено от Втората министерска конференция за защита на горите в Европа, проведена през 1993 г.
11. Интензитетът на помощта е ограничен до следните ставки:
а)
75 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в най-отдалечените райони;
б)
75 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в малките острови в Егейско море;
в)
50 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в по-слабо развитите региони и във всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 през референтния период, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27;
г)
40 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в други райони.
Член 42
Съхранение на генетичните ресурси в горското стопанство
1. Помощта за съхранението на генетичните ресурси в горското стопанство, свързано с горскоекологични услуги и услуги във връзка с климата и опазването на горите, която се предоставя на публични или частни субекти, общини и техни сдружения, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-6 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. За целите на настоящия член се прилагат следните определения:
а)
„опазване in situ“ означава опазване на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и поддържането и възстановяването на жизнеспособни популации от видове в тяхното естествено обкръжение;
б)
„опазване в горското стопанство“ означава опазване in situ и развитие на ниво горско стопанство;
в)
„съхранение ex situ“ означава съхранение на генетичен материал за горското стопанство извън естественото му местообитание;
г)
„събиране ex situ“ означава събиране на генетичен материал за горското стопанство, държан извън естественото му местообитание.
5. Помощта покрива разходите за следните операции:
а)
целеви действия: действия, които насърчават съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси in situ и ex situ в горското стопанство, включително публикувани в интернет описи на понастоящем съхранявани in situ генетични ресурси, в това число съхранение в горско стопанство, както и колекции ex situ и бази данни;
б)
съгласувани действия: действия за насърчаване на обмена между компетентните организации в държавите членки на информация за съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси в горското стопанство на ЕС;
в)
съпътстващи действия: действия по осведомяване, разпространение на информация и консултиране, в които участват неправителствени организации и други заинтересовани страни, курсове за обучение, както и подготовка на технически доклади.
6. Помощта е ограничена до 100 % от допустимите разходи.
Член 43
Помощ за комасация на горска земя
Помощта за комасацията на горска земя е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в глава I, и се предоставя:
а)
на частни горски стопани, които са МСП; и
б)
за правните и административни разходи, включително разходите за проучване, като се ограничава до тях; и
в)
до 100 % от действително извършените разходи.
РАЗДЕЛ 6
Помощ в полза на МСП в селските райони, съфинансирана от ЕЗФРСР или предоставяна като допълнително национално финансиране към такива съфинансирани мерки
Член 44
Помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански в неселскостопански продукти или с производството на памук
1. Предоставяната на МСП помощ за инвестиции, свързани с преработката на селскостопански в неселскостопански продукти или с производството на памук, включително дейностите по омаганяване, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, когато изпълнява условията, определени в параграфи 2-10 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Инвестициите, свързани с производството на биогориво или или електроенергия от възобновяеми източници, не са допустими за помощ съгласно настоящия член.
5. Инвестициите трябва да съответстват на законодателството на Съюза и на националното законодателство на съответната държава членка в областта на защитата на околната среда. За инвестиции, които изискват оценка на въздействието върху околната среда съгласно Директива 2011/92/ЕС, по отношение на помощта се прилага изискването тази оценка да е извършена и разрешението за изпълнение на съответния инвестиционен проект да е издадено преди датата на предоставяне на индивидуалната помощ.
6. Помощта обхваща инвестициите в материални и нематериални активи.
7. Помощта обхваща следните допустими разходи:
а)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
б)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
в)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в букви а) и б), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост остават допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по букви а) и б);
г)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки.
8. Разходи, различни от посочените в параграф 7, букви а) и б), свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, административни разходи и разходи за застраховка, не се считат за допустими разходи.
Оборотният капитал не се счита за допустим разход.
9. Интензитетът на помощта е ограничен до следните ставки:
а)
в най-отдалечените региони:
i)
80 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е по-малък или равен на 45 % от средния за ЕС-27;
ii)
65 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е между или равен на 45 % и 60 % от средния за ЕС-27;
iii)
55 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е между или равен на 60 % и 75 % от средния за ЕС-27;
iv)
45 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в други най-отдалечени региони;
б)
в по-слабо развитите региони:
i)
60 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е по-малък или равен на 45 % от средния за ЕС-27;
ii)
45 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в региони, чийто БВП на глава от населението е между или равен на 45 % и 60 % от средния за ЕС-27;
iii)
35 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в райони, чийто БВП на глава от населението е над 60 % от средния за ЕС-27;
в)
във „в“ регионите:
i)
25 % от размера на допустимите разходи за инвестиции в слабонаселените региони и в региони на ниво NUTS 3 или части от региони на ниво NUTS 3, които имат сухопътна граница с държава извън Европейското икономическо пространство или Европейската асоциация за свободна търговия;
ii)
20 % от размера на допустимите разходи за инвестиции във „в“ региони, които не са предварително определени;
iii)
в бившите „а“ региони интензитетите на помощта могат да бъдат увеличени с до 5 процентни пункта през периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2017 г.;
iv)
ако „в“ регион е съседен на „а“ регион, максималният интензитет на помощта в регионите на ниво NUTS 3 или в части от регионите на ниво NUTS 3 в рамките на този „в“ регион, които са съседни на „а“ региона, при необходимост може да бъде увеличен, така че разликата в интензитета на помощта между двата региона да не надвишава 15 процентни пункта;
г)
10 % от размера на допустимите разходи за инвестиции във всички други региони.
10. Максималните интензитети на помощта, предвидени в параграф 9, могат да бъдат увеличени с до 10 процентни пункта за микро- и малки предприятия.
Член 45
Помощ за започване на стопанска дейност за неселскостопански дейности в селските райони
1. Предоставяната на МСП помощ за започване на стопанска дейност за неселскостопански дейности в селските райони е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Помощта се предоставя на следните категории бенефициери:
а)
земеделски стопани или членове на земеделско домакинство в селски райони, които стартират неселскостопански дейности;
б)
микро- и малки предприятия в селските райони; и
в)
физически лица в селските райони.
5. Когато членът на земеделско домакинство, посочено в параграф 4, буква а), е юридическо лице или група от юридически лица, той трябва да извършва селскостопанска дейност в земеделското стопанство към момента на подаване на заявлението за помощта.
6. Условие за предоставяне на помощта е представянето на финансово-икономически план на компетентния орган на съответната държава членка. Изпълнението на посочения финансово-икономически план започва в срок от девет месеца от датата на решението за предоставяне на помощта.
Във финансово-икономическия план се съдържа описание на следното:
а)
първоначалното икономическо състояние на бенефициера;
б)
етапите и целите за развитие на новите дейности на бенефициера;
в)
сведения за мерките, необходими за развитие на дейностите на бенефициера, например сведения за инвестиции, обучение, консултации.
7. Помощта се изплаща най-малко на два транша за максимален период от пет години.
Траншовете могат да бъдат прогресивно намаляващи.
Плащането на последния транш зависи от правилното изпълнение на финансово-икономическия план, посочен в параграф 6.
8. Държавите членки определят размера на помощта, като отчитат социално-икономическата ситуация на региона, обхванат от програмата за развитие на селските райони.
9. Помощта е ограничена до 70 000 EUR за един бенефициер.
Член 46
Помощ за консултантски услуги за МСП в селските райони
1. Помощта за консултантски услуги за МСП в селските райони е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-9 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. Помощта се предоставя, за да се помогне на МСП в селските райони да се възползват от консултантски услуги за подобряване на икономическите и екологичните показатели, на климатичната съобразеност и устойчивостта на изменението на климата на техните предприятия и инвестиции.
4. Консултациите могат да включват въпроси, свързани с икономическите и екологичните показатели на бенефициера.
5. Помощта не може да включва директно плащане към бенефициерите. Помощта се изплаща на доставчика на консултантски услуги.
6. Доставчикът на консултантските услуги разполага с подходящи ресурси от редовно обучен и квалифициран персонал и консултантски опит и надеждност в сферите, в които дават консултации.
7. При предоставянето на консултации доставчиците на консултантски услуги спазват задълженията за поверителност на информацията, посочени в член 13, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
8. Когато това е уместно, част от консултациите могат да се предоставят на групи, като същевременно се отчита положението на всеки отделен потребител на консултантските услуги.
9. Размерът на помощта е ограничен до 1500 EUR на консултация.
Член 47
Помощ за трансфер на знания и информационни дейности в полза на МСП в селските райони
1. Помощта за трансфер на знания и информационни дейности в полза на МСП в селските райони е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. Помощта обхваща дейности за професионално обучение и придобиване на умения, включително курсове за обучение, семинари и индивидуално обучение, демонстрационни дейности и информационни дейности.
Помощта за демонстрационни дейности може да обхваща съответните разходи за инвестиции.
4. Помощта покрива следните допустими разходи:
а)
разходите за организирането и осъществяването на трансфера на знания или информационната дейност;
б)
в случай на демонстрационни проекти по отношение на инвестициите:
i)
изграждането, придобиването (включително на лизинг) или подобренията на недвижимо имущество, като разходите за земя са допустими само в размер, ненадхвърлящ 10 % от общите допустими разходи за съответното действие;
ii)
закупуването или покупката на лизинг на машини и оборудване до пазарната стойност на актива;
iii)
общи разходи, свързани с разходите, посочени в подточки i) и ii), като хонорари на архитекти, инженери и консултанти, такси за консултации относно екологичната и икономическата устойчивост, включително проучвания за осъществимост; проучванията за осъществимост продължават да бъдат допустими разходи дори когато въз основа на резултатите от тях не са извършени разходи по подточки i) и ii);
iv)
придобиването или разработването на компютърен софтуер и придобиването на патенти, лицензи, авторски права и търговски марки;
в)
разходи за път, настаняване и дневни командировъчни на участниците.
5. Помощта не може да включва директни плащания към бенефициерите.
Посочената помощ се изплаща на доставчика на трансфер на знания и информационни дейности.
Органите, предоставящи трансфер на знания и информационни дейности, разполагат с необходимия капацитет под формата на квалификации на персонала и редовно обучение за изпълнение на посочените задачи.
6. Помощта е достъпна за всички предприятия, отговарящи на критериите за предоставяне на помощта и извършващи дейност в съответните селски райони, въз основа на обективно определени условия.
7. Интензитетът на помощта е ограничен до следните ставки:
а)
60 % от допустимите разходи в случай на средни предприятия;
б)
70 % от допустимите разходи в случай на микро- и малки предприятия.
Член 48
Помощ за ново участие на активни земеделски стопани в схеми за качество на памук и храни
1. Помощта за ново участие на активни земеделски стопани и групи активни земеделски стопани, които са МСП, в схеми за качество на памук и храни е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-7 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Помощта се предоставя за ново участие в един от следните видове схеми за качество:
а)
схемите за качество на памук и храни, създадени с Регламент (ЕС) № 1151/2012;
б)
схемите за качество на памук и храни, включително схемите за сертифициране, признати от държавите членки като отговарящи на следните критерии:
i)
спецификата на крайния продукт, произведен по такива схеми за качество, произтича от ясни задължения, с които да се гарантират:
-
специфични характеристики на продукта,
-
специфични селскостопански или производствени методи, или
-
определено качество на крайния продукт, което значително надхвърля пазарните стокови стандарти по отношение на общественото здраве, здравето на животните или растенията, хуманното отношение към животните или опазването на околната среда;
ii)
схемата е отворена за всички производители;
iii)
схемата включва задължителни спецификации за крайния продукт и спазването на тези спецификации се удостоверява от публични органи или от независим орган за инспекции;
iv)
схемата е прозрачна и осигурява пълна проследимост на селскостопанските продукти;
в)
схемите за доброволно сертифициране на храни, които съответната държава членка признава като отговарящи на изискванията, посочени в съобщението на Комисията, озаглавено „Насоки за най-добри практики на ЕС за схемите за доброволно сертифициране на селскостопански продукти и храни“-.
5. Помощта се предоставя като годишно поощрение под формата на плащане, чийто размер се определя в съответствие с размера на постоянните разходи, възникващи от участието в схеми за качество.
6. Помощта се предоставя за максимален период от пет години.
7. Размерът на помощта е ограничен до 3000 EUR на бенефициер годишно.
Член 49
Помощ за дейности за информиране и насърчаване по отношение на памук и храни, обхванати от схема за качество
1. Помощта за дейности за информиране и насърчаване по отношение на памук и храни, обхванати от схема за качество, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора и е освободена от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от него, ако изпълнява условията, определени в параграфи 2-11 от настоящия член и в глава I.
2. Помощта
а)
се предоставя в рамките на програма за развитие на селските райони в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и делегираните актове и актовете за изпълнение, приети от Комисията по силата на посочения регламент:
i)
като помощ, съфинансирана от ЕЗФРСР; или
ii)
като допълнително национално финансиране към помощта, посочена в подточка i);
и
б)
е идентична с основната мярка за развитие на селските райони, предвидена в програмата за развитие на селските райони, посочена в буква а).
3. В правното основание за помощта се посочва, че тя не се въвежда в действие преди Комисията да е одобрила съответната програма за развитие на селските райони.
4. Помощта се предоставя на групи производители, извършващи дейностите за информиране и насърчаване.
5. Допустими за помощ са само дейности по информиране и насърчаване, извършвани в рамките на вътрешния пазар.
6. Помощта се предоставя за дейности за информиране и насърчаване по отношение на памук и храни, които са обхванати от схема за качество и за които се предоставя помощ в съответствие с член 48 от настоящия регламент.
7. Помощта покрива разходите за действия със следните характеристики:
а)
те са разработени с оглед да насърчават потребителите да купуват хранителни продукти или памук, обхванати от схема за качество, посочена в член 48, параграф 4 от настоящия регламент;
б)
те поставят акцент върху специфични особености или преимущества на храната или памука, особено върху качеството, специфичния метод за производство, високите стандарти за хуманно отношение към животните и опазване на околната среда, свързани със съответната схема за качество.
8. Действията, посочени в параграф 6 oт настоящия член, не подтикват потребителите да купуват дадена храна или памук поради конкретния им произход, с изключение на тези, които са включени в схемите за качество, посочени в дял II от Регламент (ЕС) № 1151/2012.
9. Произходът на храната или памука може да бъде указан, при условие че споменаването му е необходимо за изразяване на основното послание.
10. Дейностите по информиране и насърчаване, свързани с отделни предприятия или търговски марки, не се допускат за помощ.
11. Интензитетът на помощта е ограничен до 70 % от допустимите разходи.
ГЛАВА
IV ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 50
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 1857/2006 се отменя.
2. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член Регламент (ЕО) № 1857/2006 продължава да се прилага до 31 декември 2015 г. по отношение на помощта, предоставена във връзка с Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (42) и правилата за прилагането му.
Член 51
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент се прилага за индивидуална помощ, предоставена преди датата на неговото влизане в сила, ако въпросната индивидуална помощ изпълнява всички условия, определени в настоящия регламент, с изключение на членове 9 и 10.
2. Всички помощи, които не са освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора по силата на настоящия регламент или на регламенти, приети съгласно член 1 от Регламент 994/98, който е бил в сила преди това, се оценяват от Комисията в съответствие с Насоките на Европейския съюз за държавната помощ в сектора на селското и горското стопанство и в селските райони за периода 2014-2020 г. и с другите относими рамки, насоки, съобщения и известия.
3. Всички индивидуални помощи, предоставени преди 1 януари 2015 г. по силата на който и да било регламент, бил приет съгласно член 1 от Регламент № 994/98 и в сила към момента на предоставяне на помощта, са съвместими с вътрешния пазар и освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора.
4. В края на срока на действие на настоящия регламент всички схеми за помощ, освободени по предвидения в него ред, остават освободени в рамките на период за приспособяване от шест месеца.
Чрез дерогация от първа алинея в края на срока на действие на настоящия регламент схемите за помощ, които попадат в обхвата на Регламент (ЕС) № 1305/2013 и са съфинансирани от ЕЗФРСР или се предоставят като допълнително национално финансиране за такива съфинансирани мерки, остават освободени за времетраенето на програмния период в съответствие с Регламент (ЕС) № 1305/2013 и правилата за прилагането му.
Член 52
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на 1 юли 2014 г.
Той се прилага до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 25 юни 2014 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 702/2014
av den 25 juni 2014
genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artikel 1.1 a och b,
efter att ha offentliggjort ett utkast till denna förordning i enlighet med artiklarna 6 och 8.2 i förordning (EG) nr 994/98,
efter samråd med rådgivande kommittén för statligt stöd, och
av följande skäl:
(1)
Statlig finansiering som uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i fördraget utgör statligt stöd och ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget. Emellertid får rådet, i enlighet med artikel 109 i fördraget, fastställa kategorier av stöd som ska vara undantagna från denna anmälningsskyldighet. I enlighet med artikel 108.4 i fördraget får kommissionen anta förordningar avseende dessa kategorier av stöd. Förordning (EG) nr 994/98 ger kommissionen befogenhet att i enlighet med artikel 109 i fördraget förklara att vissa kategorier av stöd får undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. På grundval av den förordningen antog kommissionen förordning (EG) nr 1857/2006 som gäller till och med den 30 juni 2014 (2).
(2)
Den 22 juli 2013 ändrades förordning (EG) nr 994/98 genom rådets förordning (EU) nr 733/2013 (3) för att ge kommissionen befogenhet att utvidga gruppundantaget till nya kategorier av stöd avseende tydliga villkor för förenlighet kan definieras. Sådana nya stödkategorier inom jordbruks- och skogsbrukssektorn bör omfatta stöd till förmån för bevarande av kulturarvet, stöd till förmån för avhjälpande av skador orsakade av naturkatastrofer och stöd till förmån för skogsbruk, vilka på vissa villkor kan undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget.
(3)
Enligt artikel 42 i fördraget är konkurrensreglerna tillämpliga på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån Europaparlamentet och rådet beslutar detta. Artikel 211.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (4) föreskriver att reglerna om statligt stöd är tillämpliga på produktion av och handel med jordbruksprodukter, med förbehåll för särskilda undantag. I enlighet med artikel 211.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 är reglerna om statligt stöd inte tillämpliga på betalningar som har gjorts av medlemsstaterna för åtgärder som föreskrivs i den förordningen och som helt eller delvis finansieras av unionen och för åtgärder som omfattas av artiklarna 213-218 i den förordningen. Reglerna om statligt stöd gäller vidare inte för utbetalningar som görs av medlemsstaterna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (5) och inte heller för ytterligare nationell finansiering inom ramen för artikel 42 i fördraget. Sådana utbetalningar avsedda att tillhandahålla ytterligare nationell finansiering inom ramen för artikel 42 i fördraget måste uppfylla kriterierna i förordning (EU) nr 1305/2013 för att kunna godkännas av kommissionen som en del av en viss medlemsstats landsbygdsprogram. Reglerna om statligt stöd är dock tillämpliga på både den del som medfinansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och på ytterligare nationell finansiering till åtgärder som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget.
(4)
Eftersom ett stöds ekonomiska effekter inte ändras beroende på huruvida det delvis finansieras av unionen eller inte eller huruvida det endast finansieras av en medlemsstat, bör det finnas överensstämmelse och konsekvens mellan kommissionens politik för kontroll av statligt stöd och det stöd som beviljas enligt unionens egen gemensamma jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitik.
(5)
Tillämpningsområdet för denna förordning bör därför anpassas till tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 1305/2013, särskilt när det gäller stöd till skogsbrukssektorn och stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma i landsbygdsområden. Denna förordning bör tillämpas på stödåtgärder till förmån för skogsbrukssektorn och till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag verksamma i landsbygdsområden som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget men som omfattas av förordning (EU) nr 1305/2013 endast och i den mån dessa stödåtgärder ingår i landsbygdsprogrammen och medfinansieras av EJFLU. Däremot bör denna förordning inte tillämpas på stöd till företag i landsbygdsområden för verksamheter som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget eller på stöd till skogsbrukssektorn om det inte finns någon direkt koppling till landsbygdsprogrammen och medfinansiering från EJFLU saknas. Det bör dock vara möjligt att bevilja stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder inom skogsbrukssektorn och stöd för rådgivningstjänster inom skogsbrukssektorn utanför de landsbygdsprogram som helt och hållet finansieras av medlemsstaterna, under förutsättning att det uppfyller de olika villkor för förenlighet som föreskrivs i denna förordning.
(6)
Ett förenklat förfarande bör göras tillgängligt för medlemsstaterna när de måste utverka godkännande av statligt stöd för både den medfinansierade delen och den ytterligare finansieringen av sina nationella landsbygdsprogram, i enlighet med artikel 81.1 i förordning (EU) nr 1305/2013. I detta avseende bör sådant stöd undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller de olika villkoren för förenlighet som föreskrivs i denna förordning.
(7)
Kommissionen inledde en omfattande översyn av reglerna för statligt stöd genom sitt meddelande av den 8 maj 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Modernisering av det statliga stödet i EU (6). De huvudsakliga syftena med denna modernisering är i) att främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad, samtidigt som man hjälper medlemsstaterna att använda de offentliga finanserna på ett mer effektivt sätt, ii) att inrikta kommissionens förhandsgranskning på ärenden som har störst påverkan på den inre marknaden och stärka medlemsstaternas samarbete i samband med tillämpningen av reglerna om statligt stöd och iii) att rationalisera reglerna och möjliggöra snabbare, mer välgrundade och välunderbyggda beslut baserade på en tydlig ekonomisk logik, ett gemensamt angreppssätt och tydliga skyldigheter.
(8)
Denna förordning bör möjliggöra en bättre prioritering av åtgärder för efterlevnadskontroll av statligt stöd och ökad förenkling, och den bör leda till ökad insyn, effektiv utvärdering och kontroll av efterlevnaden av reglerna för statligt stöd på nationell nivå och unionsnivå, samtidigt som kommissionens och medlemsstaternas institutionella befogenheter upprätthålls. I enlighet med proportionalitetsprincipen går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(9)
Kommissionen har tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget på mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i ett stort antal ärenden, särskilt inom ramen för förordning (EG) nr 1857/2006, kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (7) och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013 (8). Den har således fått en betydande erfarenhet på detta område. Kommissionens erfarenhet har å ena sidan gjort det möjligt att bättre definiera de villkor enligt vilka vissa kategorier av stöd kan anses förenliga med den inre marknaden och att utvidga tillämpningsområdet för gruppundantagen och å andra sidan tydliggjort behovet av förstärkt insyn och kontroll samt korrekt utvärdering av stora stödordningar mot bakgrund av deras påverkan på konkurrensen på den inre marknaden.
(10)
De allmänna villkoren för tillämpningen av denna förordning bör fastställas på grundval av ett antal gemensamma principer som garanterar att stödet tillgodoser gemensamma intressen, har en tydlig stimulanseffekt, är ändamålsenligt och proportionerligt, beviljas med full insyn, och omfattas av en kontrollmekanism och regelbunden utvärdering och inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.
(11)
Stöd som uppfyller samtliga villkor i denna förordning, både generella och specifika för respektive stödkategori, bör vara undantagna från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. För att säkerställa effektiv övervakning och förenklad administration utan att kommissionens kontroll försvagas bör undantagna stöd (stödordningar och individuella stöd) innehålla en uttrycklig hänvisning till denna förordning.
(12)
Statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget som inte omfattas av denna förordning kommer att fortsätta att omfattas av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. Denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas möjlighet att anmäla stöd vars mål motsvarar mål som omfattas av denna förordning.
(13)
Med tanke på stora stödordningars större potential att påverka handel och konkurrens bör stödordningar med en genomsnittlig årlig statlig stödbudget som överskrider ett tröskelvärde som är baserat på ett absolut värde i princip bli föremål för en utvärdering av det statliga stödet. Utvärderingen bör syfta till att kontrollera om de antaganden och villkor som ligger till grund för stödordningens förenlighet med den inre marknaden har uppnåtts samt att kontrollera stödåtgärdens effektivitet mot bakgrund av dess allmänna och specifika mål och den bör ge indikationer om ordningens påverkan på konkurrens och handel. För att säkerställa likabehandling bör en utvärdering av det statliga stödet genomföras på grundval av en utvärderingsplan som kommissionen har godkänt. Även om en sådan plan i regel bör utarbetas då stödordningen utformas och bör godkännas i tid för att stödordningen ska kunna träda i kraft, är detta kanske inte möjligt i samtliga fall. För att dessa stödordningars ikraftträdande inte ska fördröjas kommer denna förordning därför att tillämpas på dem under högst sex månader. Kommissionen kan besluta att förlänga denna sexmånadersperiod efter att ha godkänt utvärderingsplanen. I detta syfte bör utvärderingsplanen anmälas till kommissionen inom 20 arbetsdagar från stödordningens ikraftträdande. Kommissionen kan också undantagsvis besluta att en utvärdering inte är nödvändig med hänsyn till de särskilda omständigheterna i ärendet. Kommissionen bör från medlemsstaten få den information den behöver för att kunna bedöma utvärderingsplanen och begära ytterligare information utan onödigt dröjsmål för att medlemsstaten ska kunna komplettera med de uppgifter som saknas för att kommissionen ska kunna fatta ett beslut. Med tanke på att det är fråga om en ny process kommer kommissionen att i ett separat dokument ge detaljerad vägledning om det förfarande som är tillämpligt under sexmånadersperioden för godkännande av utvärderingsplanen samt tillhandahålla mallar för inlämnande av utvärderingsplanerna. Ändringar av stödordningar som är föremål för utvärdering, utom ändringar som inte kan påverka stödordningens förenlighet enligt denna förordning eller som inte påtagligt kan påverka innehållet i den godkända utvärderingsplanen, bör bedömas med hänsyn till resultaten av denna utvärdering och bör uteslutas från tillämpningsområdet för denna förordning. Ändringar som är rent formella eller administrativa eller ändringar som utförs inom ramen för åtgärder som medfinansieras av unionen bör i princip inte betraktas som ändringar som påtagligt påverkar innehållet i den godkända utvärderingsplanen.
(14)
Denna förordning bör inte gälla stöd som gynnar användning av inhemska produkter framför importerade produkter eller stöd till exportrelaterade verksamheter. Förordningen bör framför allt inte gälla stöd för att skapa och driva ett distributionsnät i en annan medlemsstat eller ett tredjeland. Stöd som avser att täcka kostnaderna för att delta i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som krävs för att lansera en ny eller befintlig produkt på en ny marknad i en annan medlemsstat eller ett tredjeland bör normalt inte utgöra stöd till exportrelaterade verksamheter.
(15)
Kommissionen bör se till att godkänt stöd inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Därför bör denna förordning inte omfatta stöd till förmån för en stödmottagare som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den inre marknaden, med undantag för stöd för att ersätta för skador orsakade av vissa naturkatastrofer.
(16)
Stöd som beviljas företag i svårigheter bör uteslutas från tillämpningsområdet för denna förordning eftersom sådant stöd bör bedömas enligt riktlinjerna för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (9), eller riktlinjer som ersätter dessa, så att det kan undvikas att de riktlinjerna kringgås. Detta bör gälla med undantag, på vissa villkor, för stöd som beviljas för att kompensera för skador orsakade av naturkatastrofer, en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, djursjukdomar eller skadegörare på växter samt stöd för återställande av skogar som skadats till följd av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, sjukdomar, andra katastrofer och händelser relaterade till klimatförändringar, enligt vad som föreskrivs i denna förordning. Av skäl som rör folkhälsoskyddet och med beaktande av att det är fråga om en nödsituation, bör dessutom, med förbehåll för vissa villkor, ingen åtskillnad göras vad gäller ett företags ekonomiska situation vid stöd för kostnaderna för utrotning av djursjukdomar och vid stöd för destruering och bortskaffande av avlivade eller självdöda djur. För att skapa rättssäkerhet bör tydliga kriterier inrättas som inte kräver en bedömning av alla omständigheter kring ett företags situation för att avgöra huruvida det anses vara i svårigheter enligt denna förordning.
(17)
Om statligt stöd eller de villkor som är förbundna med det (inbegripet finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av stödet) medför en icke särskiljbar överträdelse av unionslagstiftningen kan stödet inte förklaras förenligt med den inre marknaden. Denna förordning bör därför inte tillämpas på stöd som medför en icke särskiljbar överträdelse av unionslagstiftningen.
(18)
Kontrollen av efterlevnad av reglerna om statligt stöd beror i hög grad på att medlemsstaterna samarbetar. Medlemsstaterna bör därför vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att denna förordning följs, även när det gäller individuella stöd som beviljas enligt stödordningar som omfattas av gruppundantag.
(19)
Stora stödbelopp som beviljas antingen individuellt eller kumulativt bör bedömas av kommissionen då de anmäls, eftersom det är stor risk att sådant stöd påverkar handelsvillkoren i negativ riktning. Tröskelvärden för högsta tillåtna stödbelopp bör därför fastställas för vissa kategorier av investeringsstöd som omfattas av denna förordning, till en nivå som beaktar vilken kategori av stöd det rör sig om och stödets sannolika effekt på handelsvillkoren. Allt stöd som beviljas över dessa tröskelvärden bör fortsätta att omfattas av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. De tröskelvärden som föreskrivs i denna förordning bör inte kringgås genom en konstgjord uppdelning av stödordningar eller stödprojekt, till exempel i flera stödordningar eller stödprojekt med liknande egenskaper, mål eller stödmottagare. Andra stödkategorier bör inte anses medföra en stor risk för att påverka handelsvillkoren i negativ riktning, om de uppfyller villkoren för förenlighet och inte överskrider de högsta tillåtna stödnivåer eller de högsta stödbelopp som anges i denna förordning.
(20)
Med hänsyn till behovet av insyn, likabehandling och effektiv kontroll bör denna förordning endast tillämpas på stöd för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att en riskbedömning behöver göras (överblickbart stöd).
(21)
För vissa särskilda stödinstrument, t.ex. lån, garantier, skatteåtgärder och, i synnerhet, förskott med återbetalningsskyldighet, bör denna förordning definiera de villkor enligt vilka de kan anses överblickbara. Stöd som ingår i garantier bör anses överblickbara om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs för respektive typ av företag. För mikroföretag samt små och medelstora företag anges till exempel i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (10) årliga avgiftsnivåer över vilka en statlig garanti inte anses utgöra stöd. Stöd bör också anses överblickbart om den metod som används för att beräkna stödnivån i den statliga garantin har anmälts till och godkänts av kommissionen innan åtgärden genomförs, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier. Vid tillämpningen av denna förordning bör stöd som ingår i riskfinansieringsåtgärder och kapitaltillskott inte betraktas som överblickbart stöd.
(22)
Stöd som annars skulle omfattas av denna förordning men som inte är överblickbart bör alltid anmälas till kommissionen. Anmälningar av stöd som inte är överblickbart bör bedömas av kommissionen särskilt mot bakgrund av kriterierna i Europeiska unionens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk och i landsbygdsområden 2014-2020 (11) eller övriga relevanta rambestämmelser, riktlinjer, meddelanden och tillkännagivanden.
(23)
För att säkerställa att stödet är nödvändigt och fungerar som ett incitament för att vidareutveckla verksamheter eller projekt bör denna förordning inte tillämpas på verksamheter eller projekt som stödmottagaren skulle bedriva även utan stöd. Inget stöd bör beviljas retroaktivt för verksamheter eller projekt som redan har genomförts av stödmottagaren. Stöd bör undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget i enlighet med denna förordning endast om verksamheten eller arbetet med det understödda projektet inleds efter det att stödmottagaren har lämnat in en skriftlig ansökan om stödet.
(24)
När stöd för särskilda ändamål som omfattas av denna förordning beviljas en stödmottagare som är ett stort företag bör medlemsstaten, utöver de villkor om stimulanseffekt som gäller för mikroföretag samt små och medelstora företag, även se till att stödmottagaren i ett internt dokument har analyserat lönsamheten hos det understödda projektet eller den understödda verksamheten, med stöd och utan stöd. Medlemsstaten bör kontrollera att detta interna dokument bekräftar en väsentlig ökning av projektets eller verksamhetens omfattning, en väsentlig ökning av det totala belopp som stödmottagaren spenderar på det understödda projektet eller den understödda verksamheten eller en väsentlig ökning av hur snabbt det projekt eller den verksamhet som berörs slutförs. Det bör också vara möjligt att fastställa stimulanseffekten på grundval av det faktum att investeringsprojektet eller verksamheten i sig inte skulle ha genomförts i det berörda landsbygdsområdet om stödet inte hade beviljats.
(25)
Automatiska stödordningar i form av skatteförmåner bör fortsätta att omfattas av ett särskilt villkor när det gäller stimulanseffekt med tanke på att stöd från sådana stödordningar beviljas enligt andra förfaranden än övriga stödkategorier. Detta särskilda villkor betyder att dessa stödordningar bör ha antagits innan verksamheten eller arbetet med det projekt eller den verksamhet som får stöd inleds. Detta villkor bör emellertid inte vara tillämpligt i fråga om efterföljande ordningar på skatteområdet, under förutsättning att verksamheten redan omfattades av de föregående ordningarna i form av skatteförmåner. För bedömningen av stimulanseffekten hos sådana stödordningar är den avgörande tidpunkten den tidpunkt då skatteåtgärden inleddes första gången i den ursprungliga ordningen, som sedan ersätts av den efterföljande ordningen.
(26)
Vad gäller stöd för arrondering, stöd för säljfrämjande åtgärder i form av publikationer avsedda att öka medvetenheten om jordbruksprodukter hos den bredare allmänheten, stöd för att kompensera för förluster som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, stöd för att kompensera för kostnaderna för utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och för förluster orsakade av sådana djursjukdomar eller skadegörare på växter, stöd för att täcka kostnaderna för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur, stöd för forskning och utveckling, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer och stöd för investeringar i syfte att bevara kultur- och naturarv på jordbruksföretag, bör förekomsten av en stimulanseffekt inte krävas eller bör antas föreligga om de särskilda villkor som fastställs för dessa stödkategorier i denna förordning är uppfyllda.
(27)
För att säkerställa att stödet är proportionerligt och begränsas till det belopp som är nödvändigt, bör de högsta tillåtna stödbeloppen när så är möjligt uttryckas som stödnivåer i förhållande till en uppsättning stödberättigande kostnader. Om den högsta stödnivån inte kan fastställas på grund av att de stödberättigande kostnaderna inte kan identifieras eller för att tillhandahålla enklare instrument för låga belopp, bör högsta nominella stödbelopp anges för att se till att stödet är proportionerligt. Mot bakgrund av kommissionens erfarenhet bör stödnivån och de högsta stödbeloppen fastställas till en nivå som skapar minsta möjliga snedvridning av konkurrensen inom den understödda sektorn och på lämpligt sätt bidrar till att uppnå målet att underlätta för stödmottagarna att utveckla sin ekonomiska verksamhet inom jordbrukssektorn, i landsbygdsområden eller inom skogsbrukssektorn. För att uppnå samstämmighet med unionsfinansierade åtgärder för landsbygdsutveckling, bör taken harmoniseras med de tak som anges i förordning (EU) nr 1305/2013 i den mån detta är förenligt med principerna för statligt stöd.
(28)
Vid beräkningen av stödnivån bör endast stödberättigande kostnader beaktas. Förordningen bör inte undanta stöd som överskrider den relevanta stödnivån därför att icke stödberättigande kostnader tas med. Fastställandet av de stödberättigande kostnaderna bör styrkas av tydliga, specifika och aktuella skriftliga underlag. Alla siffror bör avse situationen före skatt eller avdrag för andra avgifter. Stöd som betalas ut i flera delbetalningar bör diskonteras till sitt värde den dag då stödet beviljades. De stödberättigande kostnaderna bör också diskonteras till sitt värde den dag då stödet beviljades. Den räntesats som bör användas för diskontering och beräkning av stödbeloppet vid ett stöd som inte beviljas i form av ett bidrag bör vara den gällande diskonteringsräntan respektive referensräntan den dag då stödet beviljades, fastställda i enlighet med kommissionens meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (12). Om stöd beviljas i annan form än bidrag bör stödbeloppet uttryckas i bruttobidragsekvivalent. Om stöd beviljas i form av skatteförmåner bör de olika delarna av stödet diskonteras på grundval av den diskonteringsränta som gäller på de olika datum då skatteförmånerna får verkan. Användningen av stöd i form av förskott med återbetalningsskyldighet bör främjas eftersom sådana riskdelningsinstrument bidrar till att öka stödets stimulanseffekt. Det bör därför slås fast att i de fall stöd beviljas i form av förskott med återbetalningsskyldighet kan de tillämpliga stödnivåer som fastställs i denna förordning komma att höjas.
(29)
Om det är fråga om skatteförmåner gällande framtida skatter är det eventuellt inte känt på förhand vilken diskonteringsränta som gäller och hur stora de olika delarna av stödet är. Medlemsstaterna bör då på förhand sätta ett tak för det diskonterade värdet på stödet som respekterar den tillämpliga stödnivån. När det blir känt hur stort stödbelopp som beviljas vid en viss tidpunkt kan diskonteringen därefter ske på grundval av den gällande diskonteringsräntan vid den tidpunkten. Det diskonterade värdet på varje del av stödet bör dras av från det sammanlagda takbeloppet.
(30)
För att avgöra huruvida de individuella tröskelvärdena för anmälan och de högsta stödnivåer eller de högsta stödbelopp som fastställs i denna förordning iakttas, bör det totala beloppet för det statliga stödet till den understödda verksamheten eller det understödda projektet beaktas. Dessutom bör de omständigheter under vilka olika kategorier av stöd kan kumuleras anges i denna förordning. Stöd som är undantaget från anmälningsskyldigheten genom denna förordning och allt annat förenligt stöd som är undantaget genom någon annan förordning eller som godkänts av kommissionen får kumuleras, om åtgärderna i fråga avser olika identifierbara stödberättigande kostnader. Om olika källor till stöd hör ihop med samma identifierbara stödberättigande kostnader, som helt eller delvis överlappar varandra, bör kumulering tillåtas upp till den högsta stödnivån eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning. Denna förordning bör även ange särskilda regler för kumulering av stöd med och utan identifierbara stödberättigande kostnader, och för kumulering med stöd av mindre betydelse. Stöd av mindre betydelse beviljas sällan för eller kan sällan hänföras till särskilda identifierbara stödberättigande kostnader. I ett sådant fall bör det vara möjligt att fritt kumulera stöd av mindre betydelse med statligt stöd som undantas enligt denna förordning. Om stöd av mindre betydelse beviljas för samma identifierbara stödberättigande kostnader som statligt stöd som undantas enligt denna förordning bör dock kumulering tillåtas endast upp till den högsta tillåtna stödnivå som anges i kapitel III i denna förordning.
(31)
Unionsfinansiering som förvaltas centralt av unionens institutioner, byråer, gemensamma företag eller andra organ och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av medlemsstaterna utgör inte statligt stöd. Om sådan unionsfinansiering kombineras med statligt stöd bör endast det sistnämnda beaktas vid bedömningen av om tröskelvärdena för anmälan och de högsta tillåtna stödnivåerna eller de högsta tillåtna stödbeloppen iakttas, under förutsättning att det totala beloppet av den offentliga finansiering som beviljas avseende samma stödberättigande kostnader inte överstiger den mest fördelaktiga finansieringsgrad som fastställs i tillämpliga bestämmelser i unionslagstiftningen.
(32)
Eftersom statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget i princip är förbjudet är det viktigt att alla parter kan kontrollera huruvida ett stöd beviljas i överensstämmelse med de tillämpliga reglerna. Insyn i statligt stöd är därför av avgörande betydelse för en korrekt tillämpning av fördragets regler och leder till bättre efterlevnad, ökad ansvarighet, inbördes granskning och i slutändan till effektivare användning av de offentliga utgifterna. För att säkerställa öppenhet bör medlemsstaterna åläggas att inrätta övergripande webbplatser för statligt stöd på regional eller nationell nivå med sammanfattande information om varje stödåtgärd som undantas genom denna förordning. Denna skyldighet bör utgöra ett villkor för det individuella stödets förenlighet med den inre marknaden. Enligt den standardpraxis för offentliggörande av information som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU (13) bör ett standardformat användas som gör det möjligt att söka, ladda ner och lätt offentliggöra information på internet. Länkarna till alla medlemsstaters webbplatser för statligt stöd bör offentliggöras på kommissionens webbplats. I enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 994/98, i dess lydelse enligt förordning (EU) nr 733/2013, bör den sammanfattande informationen om varje stödåtgärd som beviljats undantag enligt denna förordning offentliggöras på kommissionens webbplats.
(33)
Vad gäller offentliggörandet av information om beviljat individuellt stöd är det lämpligt att fastställa tröskelvärden över vilka sådant offentliggörande kan anses vara proportionerligt med beaktande av stödets betydelse. Kommissionen har fastställt ett genomsnittligt stödbelopp per stödmottagare på 59 596 euro. Detta grundar sig på bedömningen av de ordningar för investeringsstöd inom sektorn för primär jordbruksproduktion med de största årliga utgifterna som rapporterades inom ramen för den årliga rapporteringen 2013, vilka kan betraktas som mer snedvridande än andra stödkategorier. För att minska den administrativa bördan för medlemsstaterna är det därför lämpligt att fastställa tröskelvärdet för offentliggörande av information om beviljat individuellt stöd till primärproducenter inom jordbruket till 60 000 euro. Med hänsyn till att bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter är verksamheter som har likheter med bearbetning och saluföring av industriella produkter, är det lämpligt att anpassa tröskelvärdena för offentliggörande av information om beviljat individuellt stöd inom dessa delsektorer till dem som anges i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (14). Detta gäller även beviljat individuellt stöd inom skogsbrukssektorn och för verksamheter som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget.
(34)
För att säkerställa effektiv kontroll i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 994/98 är det lämpligt att utarbeta ett standardformulär som medlemsstaterna bör använda för att förse kommissionen med sammanfattande information varje gång en stödordning genomförs eller ett individuellt stöd som inte omfattas av en stödordning beviljas enligt denna förordning. Dessutom bör det i enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (15) och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 994/98 fastställas regler om årliga rapporter om stöd som har undantagits från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget i enlighet med de villkor som föreskrivs i denna förordning, inbegripet särskilda krav för vissa kategorier av stöd, och att medlemsstaterna ska lämna dessa till kommissionen.
(35)
Med tanke på att den teknik som krävs är allmänt tillgänglig bör den sammanfattande informationen och årsrapporten tillhandahållas i elektroniskt format och översändas till kommissionen via kommissionens elektroniska system.
(36)
Dessutom är det lämpligt att i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EG) nr 994/98 fastställa regler för de register som medlemsstaterna bör föra gällande stöd som har undantagits från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget genom denna förordning, mot bakgrund av den preskriptionstid som föreskrivs i artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (16).
(37)
För att göra de villkor om förenlighet som föreskrivs i denna förordning mer effektiva bör det vara möjligt för kommissionen att återkalla gruppundantaget för framtida stödåtgärder vid underlåtelse att följa dessa villkor. Kommissionen bör kunna begränsa återkallelsen av gruppundantaget till vissa typer av stöd, vissa stödmottagare eller stödåtgärder som antagits av vissa myndigheter, om endast en begränsad grupp åtgärder eller endast vissa myndigheter berörs av att denna förordning inte följs. En sådan riktad återkallelse bör vara en proportionerlig åtgärd med direkt koppling till en konstaterad bristande efterlevnad av denna förordning. Om stöd beviljas utan att villkoren för förenlighet i kapitlen I och III är uppfyllda omfattas det inte av denna förordning och utgör följaktligen olagligt stöd, vilket kommissionen kommer att granska enligt relevant förfarande i förordning (EG) nr 659/1999. Vid underlåtelse att uppfylla kraven i kapitel II påverkar återkallelsen av gruppundantaget med avseende på framtida åtgärder inte det faktum att tidigare åtgärder som var förenliga med denna förordning var föremål för gruppundantag.
(38)
Med beaktande av artikel 107.3 c i fördraget bör stöd inte ha som enda syfte att fortlöpande eller periodiskt minska de driftskostnader som stödmottagaren normalt ska stå för, och stödet bör stå i proportion till de hinder som måste övervinnas för att uppnå de sociala och ekonomiska fördelar som anses vara i unionens intresse. Ensidiga statliga stöd vars enda syfte är att förbättra producenternas ekonomiska situation men som inte på något sätt bidrar till att sektorn utvecklas, och i synnerhet stöd som beviljas endast på grundval av pris, kvantitet, produktionsenhet eller enhet av produktionsmedel, bör anses utgöra driftstöd som är oförenligt med den inre marknaden. Det är vidare troligt att sådant stöd stör marknadsmekanismerna inom ramen för de gemensamma marknadsordningarna om det beviljas inom jordbrukssektorn. Tillämpningsområdet för denna förordning bör därför begränsas till vissa typer av stöd.
(39)
Mikroföretag samt små och medelstora företag spelar en avgörande roll för att skapa arbetstillfällen och de medverkar mer allmänt till social stabilitet och till att stimulera ekonomin. Deras utveckling kan dock begränsas av marknadsmisslyckanden, vilket leder till att mikroföretag samt små och medelstora företag drabbas av vissa för sådana företag typiska nackdelar. De har ofta svårt att få tillgång till kapital och lån på grund av att vissa finansmarknader är ovilliga att ta risker och att mikroföretag samt små och medelstora företag ofta har begränsade möjligheter att erbjuda säkerheter. Mikroföretagens och de små och medelstora företagens begränsade resurser kan också inskränka deras möjligheter att få tillgång till information, särskilt om ny teknik och nya marknader. För att underlätta för mikroföretag samt små och medelstora företag att utveckla sin verksamhet bör denna förordning därför undanta vissa kategorier av stöd till förmån för sådana företag från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget.
(40)
För att undanröja skillnader som kan ge upphov till snedvridningar av konkurrensen och för att underlätta samordningen mellan olika unionsinitiativ och nationella initiativ som rör mikroföretag samt små och medelstora företag samt av hänsyn till administrativ klarhet och klarhet om rättsläget, bör den definition av mikroföretag samt små och medelstora företag som används vid tillämpningen av denna förordning baseras på definitionerna i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (17).
(41)
För att säkerställa överensstämmelse med landsbygdsutvecklingspolitiken och för att uppnå en förenkling av reglerna baserat på den erfarenhet som kommissionen redan har fått i samband med tillämpningen av förordning (EU) nr 1857/2006 och förordning (EU) nr 800/2008, är det lämpligt att från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget undanta olika kategorier av stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter.
(42)
Dessa kategorier av stöd bör i synnerhet omfatta investeringsstöd (till exempel för investeringar i materiella eller immateriella tillgångar eller för flyttning av jordbruksbyggnader), stöd till nyetablering av företag och affärsmöjligheter (såsom stöd till unga jordbrukare, småbruk och producentgrupper samt stöd för deltagande i kvalitetssystem), stöd för att underlätta affärsutvecklingen (såsom stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, för rådgivningstjänster, för säljfrämjande åtgärder eller för avbytartjänster), stöd till risk- och krishantering (såsom stöd för att kompensera för förluster som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, stöd för kostnaderna för förebyggande och utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter samt stöd till försäkringspremier) liksom stöd till animaliesektorn, vilka eftersträvar gemensamma offentliga mål såsom bevarande av den genetiska kvaliteten och skyddet av djur- och folkhälsan. Sådant stöd bör i synnerhet syfta till att öka konkurrenskraften och lönsamheten i hela jordbrukssektorn.
(43)
Dessutom bör stöd som beviljas till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma i landsbygdsområden också undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna förordning. I detta hänseende och för att säkerställa enhetlighet mellan åtgärder för landsbygdsutveckling som medfinansieras av EJFLU och åtgärder som finansieras genom ytterligare nationell finansiering bör reglerna i denna förordning i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna i förordning (EU) nr 1305/2013 och i de delegerade akter och genomförandeakter som antagits i enlighet med den förordningen.
(44)
Andra kategorier av stöd, såsom stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn, stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag och stöd till förmån för skogsbruk som beviljas såväl till mikroföretag och små och medelstora företag som till stora företag, bör undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. För att säkerställa enhetlighet mellan åtgärder för landsbygdsutveckling som medfinansieras av Ejflu och åtgärder som finansieras genom ytterligare nationell finansiering som uteslutande finansieras genom statligt stöd, bör reglerna i denna förordning, vad gäller stöd till förmån för skogsbrukssektorn, i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna i förordning (EU) nr 1305/2013 och i de delegerade akterna och genomförandeakterna.
(45)
Stöd som beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter, stöd till forskning och utveckling, stöd till skogsbrukssektorn eller stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden för verksamheter som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget kan också undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget i enlighet med förordning (EU) nr 651/2014. Om medlemsstaterna finner det lämpligare kan de alternativt välja att bevilja stöd som omfattas av de ovannämnda stödkategorierna i enlighet med villkoren i förordning (EU) nr 651/2014. I synnerhet får medlemsstaterna välja att till mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion bevilja följande typer av stöd i enlighet med villkoren i förordning (EU) nr 651/2014: regionalt driftstöd för att kompensera för andra merkostnader än transportkostnader i yttersta randområden, stöd till konsulttjänster till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag, riskfinansieringsstöd, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, stöd till miljöskydd, stöd till utbildning och stöd för arbetstagare med sämre förutsättningar. I detta sammanhang och för att klargöra förhållandet mellan tillämpningsområdet för denna förordning och för förordning (EU) nr 651/2014, bör det uppmärksammas att målen, stödkategorierna och stödvillkoren i de två förordningarna skiljer sig åt trots att de kan vara riktade mot samma typ av stödmottagare.
(46)
För att förbättra det ekonomiska resultatet och miljöprestandan för de mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom jordbrukssektorn och tillhandahålla den infrastruktur som behövs för att utveckla jordbruket och stödja icke vinstgivande investeringar som är nödvändiga för att uppnå miljömål, bör stöd ges till investeringar i materiella eller immateriella tillgångar som bidrar till att nå dessa mål. Dessa investeringar bör vara förenliga med unionslagstiftningen och de berörda medlemsstaternas nationella lagstiftning om miljöskydd. När det gäller investeringar som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (18) bör stödet vidare vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
(47)
På grund av risken för snedvridningar av konkurrensen till följd av riktat investeringsstöd inom sektorn för primär jordbruksproduktion bör investeringsstöd som undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna förordning inte begränsas till en specifik jordbruksprodukt. Detta villkor bör inte hindra en medlemsstat från att utesluta vissa jordbruksprodukter från tillämpningsområdet för ett visst stöd, särskilt när det inte finns några normala avsättningsmöjligheter på marknaden. Dessutom bör stöd till vissa typer av investeringar i sig inte kvalificera för undantag från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna förordning.
(48)
För att säkerställa en lämplig balans mellan minsta möjliga snedvridning av konkurrensen och främjande av energi- och resurseffektivitet vid investeringar på jordbruksföretag som är knutna till primär jordbruksproduktion, bör denna förordning föreskriva att stöd bör beviljas endast för investeringar som är kopplade till produktion på jordbruksföretaget av biobränslen eller energi från förnybara energikällor och endast om denna produktion inte överskrider den genomsnittliga årliga förbrukningen av bränsle eller energi vid jordbruksföretaget. I så fall bör stöd till biobränslen omfattas endast i den mån det beviljas för hållbara biodrivmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (19).
(49)
För att främja övergången till produktion av mer avancerade former av biobränslen, vilket förutses i de övergripande reglerna för statligt stöd på miljö- och energiområdet, bör stöd till livsmedelsbaserade biobränslen uteslutas från denna förordning när det gäller stöd för investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter.
(50)
För att uppmuntra och underlätta unga jordbrukares första etablering och utvecklingen av småbruk som potentiellt är ekonomiskt lönsamma, är det lämpligt att undanta nyetableringsstöd från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. För att se till att de nyetablerade jordbruksverksamheterna blir lönsamma bör inlämnande av en affärsplan vara ett villkor för utbetalning av stöd. Nyetableringsstöd bör endast täcka den inledande perioden av ett företags existens och bör inte bli ett driftstöd.
(51)
För att hjälpa jordbrukssektorn att möta de utmaningar som ökad konkurrens och konsolidering av marknader i senare led innebär i samband med saluföring av jordbruksprodukter, även på lokala marknader, bör inrättandet av producentgrupper och producentorganisationer uppmuntras. Det är därför lämpligt att undanta startstöd till producentgrupper och producentorganisationer från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. Endast producentgrupper och producentorganisationer som kvalificerar sig som mikroföretag samt små och medelstora företag bör gynnas av stödet. För att säkerställa att producentgruppen eller producentorganisationen blir en lönsam enhet bör ett villkor för att en producentgrupp ska erkännas av medlemsstaterna vara att en affärsplan lämnas in till den behöriga myndigheten. För att undvika att man tillhandahåller driftstöd och för att upprätthålla stimulanseffekten bör stödets längsta varaktighet begränsas till fem år.
(52)
För att förbättra marknadsutsikterna och ge de berörda jordbruksprodukterna mervärde är det lämpligt att uppmuntra mikroföretag samt små och medelstora företag att delta i kvalitetssystem på unionsnivå eller nationell nivå. Av denna anledning bör stöd för deltagande i kvalitetssystem undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. Eftersom det är vid den tidpunkt då de ansluter sig till sådana kvalitetssystem och under de första åren av deras deltagande som de merkostnader och skyldigheter som uppstår för mikroföretagen och de små och medelstora företagen inte helt ersätts av marknaden, bör direktstödet till mottagaren begränsas till det första deltagandet och omfatta en period på högst fem år. Dessutom bör stöd i form av subventionerade tjänster beviljas för kostnaderna för obligatoriska kontrollåtgärder avseende kvalitetssystem eller för kostnaderna för marknadsundersökningar eller för utarbetande av ansökningar om godkännande inom ramen för unionens kvalitetssystem.
(53)
För att öka mikroföretags och små och medelstora företags konkurrenskraft, resurseffektivitet och miljöprestanda och förbättra deras hållbara förvaltning och övergripande resultat, bör stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, rådgivningstjänster till jordbruksföretag och säljfrämjande åtgärder undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget.
(54)
God risk- och krishantering är ett centralt verktyg för en hållbar och konkurrenskraftig jordbrukssektor. Primär jordbruksproduktion utsätts för särskilda risker och kriser på natur-, klimat- och hälsoområdet. Därför bör stöd för risk- och krishantering och stöd till animaliesektorn begränsas till mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion. Statligt stöd för att kompensera för förluster som orsakas av allvarliga klimathändelser som kan likställas med naturkatastrofer, stöd för att bekämpa djursjukdomar och skadegörare på växter och stöd för betalning av försäkringspremier bör begränsas till att hjälpa stödmottagare som ställs inför särskilda svårigheter trots att de har vidtagit rimliga åtgärder för att minimera sådana risker. Statligt stöd bör inte leda till att stödmottagare lockas att ta onödiga risker. Mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion bör själva stå för konsekvenserna av obetänksamma val av produktionsmetoder eller produkter.
(55)
Kommissionen har tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget på stöd till förmån för bevarande av kultur- och naturarv i ett stort antal beslut, särskilt inom ramen för gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013 och förordning (EG) nr 1857/2006. Under perioden 2007-2013 var investeringsstöd för bevarande av traditionella landskap och byggnader till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag undantaget från anmälningsskyldigheten i enlighet med förordning (EG) nr 1857/2006, medan investeringsstöd för bevarande av traditionella landskap och byggnader till förmån för stora företag var föremål för krav på anmälan till och godkännande av kommissionen i enlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013. Under den perioden bedömde kommissionen mer än 87 investeringsstöd avseende bevarande av traditionella landskap och byggnader på jordbruksföretag. Projekt för bevarande av kultur- och naturarv ger vanligtvis inte upphov till någon betydande snedvridning av konkurrensen även om de utförs av stora företag. Det är därför lämpligt att kommissionen använder de befogenheter den tilldelas genom förordning (EG) nr 994/98 i fråga om stöd för bevarande av kultur- och naturarv.
(56)
För att stöd till förmån för bevarande av kultur- och naturarv ska kunna undantas från anmälningsskyldigheten enligt denna förordning bör det beviljas för investeringar i materiella tillgångar eller anläggningsarbeten vilka syftar till att bevara kultur- eller naturarvet. Kultur- eller naturarvet bör finnas på stödmottagarens jordbruksföretag och bör vara erkänt som sådant av medlemsstatens behöriga offentliga myndigheter. Med hänsyn till tröskelvärdet för anmälan för detta stöd på 500 000 euro per investeringsprojekt som anges i denna förordning, vilket betraktas som en småskalig infrastruktur enligt Europeiska unionens riktlinjer för statligt stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden 2014-2020, är det lämpligt att i denna förordning fastställa stödnivån till upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
(57)
Nödsituationer som orsakats av naturkatastrofer kräver brådskande åtgärder av de beviljande myndigheterna. Det är därför viktigt att det planerade stödet genomförs skyndsamt. Kommissionen har tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget i ett stort antal beslut rörande kompensation till jordbrukssektorn för skador som orsakats av naturkatastrofer. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013 omfattade redan en möjlighet att godkänna stödordningar för att kompensera för skador orsakade av naturkatastrofer. Under perioden 2007-2012 godkände kommissionen med tillämpning av dessa riktlinjer mer än 25 stöd som avsåg kompensation till jordbrukssektorn för skador orsakade av naturkatastrofer. Kommissionens erfarenhet har visat att sådana åtgärder behöver genomföras skyndsamt för att vara effektiva. Det är därför nödvändigt att förenkla anmälningsförfarandet för sådana stöd. På grund av deras kompenserande karaktär och tydliga kriterier för förenlighet med den inre marknaden ger de dessutom inte upphov till någon betydande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Det är därför lämpligt att kommissionen använder de befogenheter den tilldelas genom förordning (EG) nr 994/98 i fråga om stöd för att kompensera för skador orsakade av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn.
(58)
Stöd för ersättning för skador som orsakats av naturkatastrofer bör därför vara tillgängligt för företag i hela jordbrukssektorn och kunna beviljas såväl mikroföretag samt små och medelstora företag som stora företag. Villkoren för att stöd för ersättning för skador som orsakats av naturkatastrofer ska kunna undantas följer redan fastställd praxis och avser ett formellt erkännande från medlemsstaternas myndigheter av händelsens karaktär av naturkatastrof och förekomsten av ett direkt orsakssamband mellan naturkatastrofen och den skada som stödmottagaren har lidit. Dessa villkor bör säkerställa att överkompensation undviks. Särskilt bör medlemsstaterna undvika överkompensation till följd av att denna typ av stöd kombineras med annan ersättning som stödmottagarna erhåller, till exempel betalningar genom försäkringar.
(59)
Stöd till forskning och utveckling kan bidra till hållbar ekonomisk tillväxt och stärka konkurrenskraften. På grundval av kommissionens erfarenheter av tillämpningen av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013, gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (20) och förordning (EG) nr 800/2008 på stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn är det lämpligt att undanta stöd till forskning och utveckling som uppfyller villkoren i denna förordning från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. Eftersom främjande av forskning och utveckling är ett viktigt mål av gemensamt intresse bör det i denna förordning krävas att forskningsprojektet är av intresse för alla företag som är verksamma inom en viss sektor eller delsektor inom jordbruket eller skogsbruket. Information om forskningsprojektet och dess resultat bör göras tillgängligt för allmänheten på internet. Dessutom bör intresserade företag kunna få tillgång till forskningsresultaten utan kostnad.
(60)
Skogsbruket är en integrerad del av landsbygdsutvecklingen. Kommissionen har tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget på företag som är verksamma inom skogsbrukssektorn i ett stort antal beslut, i synnerhet inom ramen för gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013. Under perioden 2007-2012 godkände kommissionen 140 stöd till förmån för skogsbrukssektorn i enlighet med dessa riktlinjer. För att förenkla förfarandena men samtidigt säkerställa att kontrollen och kommissionens övervakning är effektiv, bör kommissionen, mot bakgrund av sin stora erfarenhet av att tillämpa dessa riktlinjer på företag som är verksamma inom skogsbrukssektorn, använda de befogenheter den tilldelats enligt förordning (EG) nr 994/98 även vad gäller stöd till skogsbrukssektorn. Enligt kommissionens erfarenhet leder stöd som beviljas inom skogsbrukssektorn för åtgärder som utgör en del av landsbygdsprogrammen, och som antingen medfinansieras av EJFLU eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade åtgärder, inte till någon omfattande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Vidare leder inte stöd för kunskapsöverföring inom skogsbrukssektorn och stöd för rådgivningstjänster inom skogsbrukssektorn leder inte till någon omfattande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden även om det beviljas utanför landsbygdsprogrammen. Tydliga villkor för sådana åtgärders förenlighet med den inre marknaden bör fastställas i denna förordning. Dessa villkor bör i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna i förordning (EU) nr 1305/2013 och i de delegerade akter och genomförandeakter som antagits i enlighet med den förordningen.
(61)
Dessa kategorier av stöd bör i synnerhet omfatta stöd för beskogning och skapande av skogsmark, stöd för system för trädjordbruk, stöd för förebyggande och återställande av skogar som skadats av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter eller andra katastrofer, stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde, stöd för nackdelar i samband med skogsområden inom Natura 2000 enligt definitionen i artikel 3 i rådets direktiv 92/43/EEG (21) och i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (22), stöd för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, stöd för rådgivningstjänster, stöd för investeringar i infrastruktur och stöd för investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsprodukter. Stödet till skogsbrukssektorn bör inte snedvrida konkurrensen och det bör vara marknadsneutralt.
(62)
I syfte att säkerställa överensstämmelse med förordning (EU) nr 1305/2013 och för att förenkla reglerna för godkännande av statligt stöd för den medfinansierade delen och den ytterligare finansieringen av de nationella landsbygdsprogrammen, bör stöd till förmån för skogsbrukssektorn som undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna förordning vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärden, och det undantagna stödet bör endast beviljas i enlighet med och i överensstämmelse med den berörda medlemsstatens landsbygdsprogram. Stödnivåerna och de stödberättigande kostnaderna bör dock vara förenliga med unionens allmänna principer för statligt stöd och de regler om statligt stöd som är tillämpliga på jordbrukssektorn. Kostnader såsom kompletterande rörelsekapital med koppling till nya investeringar bör därför inte vara stödberättigande enligt denna förordning. I överensstämmelse med de respektive landsbygdsprogram som kommissionen godkänt, kan de investeringsinsatser som ingår i skogsbruksåtgärderna också omfatta engångsbehandlingar av skog som behövs för att förbereda investeringen, om målet för den relevanta landsbygdsutvecklingsbestämmelsen medger det. Det bör vara möjligt att bevilja stöd för kunskapsöverföring, stöd för rådgivningstjänster och stöd för arrondering av skogsmark, oberoende av om sådant stöd ingår i det nationella landsbygdsprogrammet eller inte.
(63)
Ekonomisk diversifiering och skapandet av nya ekonomiska verksamheter är avgörande för landsbygdsområdenas utveckling och konkurrenskraft, särskilt för mikroföretag samt små och medelstora företag, som utgör grundstommen i unionens landsbygdsekonomi. Förordning (EU) nr 1305/2013 föreskriver om åtgärder för att stödja affärsutveckling inom andra områden än jordbruk i landsbygdsområden som syftar till att främja sysselsättning och skapa kvalitativ sysselsättning på landsbygden, upprätthålla redan befintlig sysselsättning, minska säsongsbetonade variationer i sysselsättningen, utveckla andra sektorer än jordbrukssektorn samt bearbetning av jordbruks- och livsmedelsprodukter, samtidigt som företagsintegration och kopplingar på lokal nivå mellan olika sektorer uppmuntras.
(64)
För att säkerställa överensstämmelse med förordning (EU) nr 1305/2013 och förenkla reglerna för godkännande av statligt stöd för den medfinansierade delen och den ytterligare nationella finansieringen av landsbygdsprogrammen, bör denna förordning från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget undanta olika kategorier av stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma i landsbygdsområden. Dessa kategorier av stöd bör i synnerhet omfatta stöd för investeringar beträffande bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter eller bomullsproduktion, nyetableringsstöd för annan verksamhet än jordbruksverksamhet, stöd för rådgivningstjänster, stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder samt stöd för jordbrukares första deltagande i kvalitetssystem för bomull och livsmedel och säljfrämjande åtgärder till förmån för livsmedel. Det stöd som undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna förordning bör vara identiskt med de underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärderna och bör endast beviljas i enlighet med och i överensstämmelse med den berörda medlemsstatens landsbygdsprogram. Stödnivåerna och de stödberättigande kostnaderna bör dock vara förenliga med unionens allmänna principer för statligt stöd och reglerna om övergripande statligt stöd. Kostnader såsom kompletterande rörelsekapital med koppling till nya investeringar bör därför inte vara stödberättigande enligt denna förordning.
(65)
Vad gäller stöd för investeringar som avser bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter bör det preciseras att investeringar som är kopplade till produktion av biobränslen eller energi från förnybara energikällor inte bör vara berättigade till stöd enligt denna förordning. I princip bör de övergripande reglerna för statligt stöd på miljö- och energiområdet gälla för sådana investeringar.
(66)
Avseende flera stödkategorier beviljas stödet till de slutliga stödmottagarna indirekt, som naturaförmån, i form av subventionerade tjänster. Det gäller till exempel a) stöd för kostnaderna för marknadsundersökningar, produktutformning och produktdesign och för utarbetande av ansökningar om godkännande av kvalitetssystem, b) stöd för kostnaderna för obligatoriska kontrollåtgärder avseende kvalitetssystem, c) stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, d) stöd för rådgivningstjänster, e) stöd för avbytartjänster inom jordbruket, f) stöd för säljfrämjande åtgärder, g) stöd för att kompensera för kostnader för förebyggande och utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och h) stöd till animaliesektorn. I sådana fall bör stödet betalas till leverantören av den berörda tjänsten eller verksamheten. När leverantören väljs ut bör vederbörlig hänsyn tas till tillämpliga regler för offentlig upphandling och till principerna om insyn, öppenhet och icke-diskriminering i urvalsförfarandet.
(67)
Med beaktande av kommissionens erfarenheter på detta område krävs det i princip att politiken för statligt stöd ses över regelbundet. Därför bör tillämpningsperioden för denna förordning begränsas. Det är därför lämpligt att fastställa övergångsbestämmelser, inklusive regler om en anpassningsperiod i slutet av giltighetstiden för denna förordning, för stödordningar som omfattas av undantag. Dessa regler bör ge medlemsstaterna tid att anpassa sig till ett eventuellt nytt system.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
KAPITEL I:
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER 13
KAPITEL II:
FÖRFARANDEKRAV 25
KAPITEL III:
STÖDKATEGORIER 26
Avsnitt 1:
Stöd till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter 26
Avsnitt 2:
Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag 43
Avsnitt 3:
Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn 44
Avsnitt 4:
Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn 45
Avsnitt 5:
Stöd till förmån för skogsbruk 46
Avsnitt 6:
Stöd till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden vilka medfinansieras av EJFLU eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade åtgärder 59
KAPITEL IV:
ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER 65
KAPITEL I
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Tillämpningsområde
1. Denna förordning ska tillämpas på följande kategorier av stöd:
a)
Stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag
i)
som är verksamma inom jordbrukssektorn, det vill säga primär jordbruksproduktion, bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter, med undantag för artiklarna 14, 15, 16, 18 och 23 samt artiklarna 25-28, som endast ska tillämpas på mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion,
ii)
för verksamheter som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget, i den mån sådant stöd beviljas i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och antingen medfinansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) eller beviljas som ytterligare nationell finansiering av sådana medfinansierade åtgärder.
b)
Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag.
c)
Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn.
d)
Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn.
e)
Stöd till förmån för skogsbruk.
2. Om medlemsstaterna finner det lämpligt får de välja att bevilja det stöd som avses i punkt 1 a, d och e i denna artikel enligt villkoren i och i överensstämmelse med förordning (EU) nr 651/2014.
3. Denna förordning ska inte tillämpas på följande:
a)
Stöd till förmån för skogsbrukssektorn som varken medfinansieras av EJFLU eller beviljas som ytterligare nationell finansiering av sådana medfinansierade åtgärder, med undantag för artiklarna 31, 38, 39 och 43.
b)
Stöd till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag för verksamheter som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget, som varken medfinansieras av EJFLU eller beviljas som ytterligare nationell finansiering av en sådan medfinansierad åtgärd.
4. Denna förordning ska inte tillämpas på följande:
a)
Stödordningar enligt artiklarna 17, 32, 33, 34.5 a-c, 35, 40, 41 och 44 i denna förordning, om den genomsnittliga årliga statsstödsbudgeten överstiger 150 miljoner euro, från sex månader efter det att de trätt i kraft. Kommissionen får besluta att denna förordning ska fortsätta att gälla för en längre tid för dessa stödordningar efter att ha bedömt den relevanta utvärderingsplan som medlemsstaten anmält till kommissionen, inom 20 arbetsdagar från stödordningens ikraftträdande.
b)
Ändringar av de stödordningar som avses i punkt 4 a i denna artikel, utom ändringar som inte kan påverka stödordningens förenlighet med den inre marknaden enligt denna förordning eller som inte påtagligt kan påverka innehållet i den godkända utvärderingsplanen.
c)
Stöd till exportrelaterad verksamhet riktad mot tredjeländer eller medlemsstater, det vill säga stöd som är direkt knutet till exporterade kvantiteter, till upprättandet och driften av ett distributionsnät eller till andra löpande kostnader som har samband med exportverksamheten.
d)
Stöd som är förenat med villkoret att inhemska varor används framför importerade.
5. Med undantag av artikel 30 ska denna förordning inte tillämpas på följande:
a)
Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till ett företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden.
b)
Stöd för särskilda ändamål till ett företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden.
6. Denna förordning ska inte tillämpas på stöd till företag i svårigheter, med undantag av följande:
a)
Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer i enlighet med artikel 30, stöd för kostnaderna för utrotning av djursjukdomar i enlighet med artikel 26.8 och stöd för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur i enlighet med artikel 27.1 c, d och e.
b)
Stöd för följande händelser, under förutsättning att företaget blev ett företag i svårigheter på grund av förluster eller skador som orsakats av händelsen i fråga:
i)
Stöd för att kompensera för förluster som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof i enlighet med artikel 25.
ii)
Stöd för kostnaderna för utrotning av skadegörare på växter och stöd för att avhjälpa skador orsakade av djursjukdomar och skadegörare på växter i enlighet med artikel 26.8 och 26.9.
iii)
Stöd för återställande av skador på skogar till följd av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, andra katastrofer och händelser relaterade till klimatförändringar i enlighet med artikel 34.5 d.
7. Denna förordning ska inte tillämpas på stöd som i sig själva, genom de villkor de är förenade med eller deras finansieringsmetod, ger upphov till en icke särskiljbar överträdelse av unionslagstiftningen, i synnerhet följande:
a)
Stöd där beviljandet är förenat med en skyldighet för stödmottagaren att ha sitt huvudkontor i den berörda medlemsstaten eller att vara huvudsakligen etablerad i den berörda medlemsstaten.
b)
Stöd där beviljandet är förenat med en skyldighet för stödmottagaren att använda nationellt producerade varor eller nationella tjänster.
c)
Stöd som begränsar stödmottagarens möjligheter att utnyttja resultaten från forskning, utveckling och innovation i andra medlemsstater.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. stöd : varje åtgärd som uppfyller samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget.
2. mikroföretag samt små och medelstora företag : företag som uppfyller kriterierna i bilaga I.
3. jordbrukssektor : alla företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter.
4. jordbruksprodukt : de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget, med undantag av de fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (23).
5. primär jordbruksproduktion : produktionen av produkter från jorden och från uppfödning, som förtecknas i bilaga I till fördraget, utan att några andra vidare processer utförs som förändrar dessa produkters natur.
6. bearbetning av jordbruksprodukter : varje process som en jordbruksprodukt undergår som till resultat ger en produkt som också är en jordbruksprodukt, med undantag av verksamheter vid jordbruksföretaget som är nödvändiga för att förbereda en animalisk eller vegetabilisk produkt för den första försäljningen.
7. saluföring av jordbruksprodukter : att ställa fram eller visa upp en jordbruksprodukt i avsikt att sälja, erbjuda för försäljning, leverera eller på annat sätt föra ut på marknaden, med undantag för primärproducentens försäljning i första ledet till återförsäljare eller förädlare samt varje förberedande av produkten för sådan försäljning; primärproducentens försäljning till slutkonsumenter betraktas som saluföring av jordbruksprodukter om den sker i separata lokaler som är särskilt avsedda för detta syfte.
8. jordbruksföretag : en enhet som består av mark, lokaler och anläggningar som används för primär jordbruksproduktion.
9. naturkatastrof : jordbävningar, laviner, jordskred och översvämningar, tornador, orkaner, vulkanutbrott och naturligt uppkomna skogsbränder.
10. stödordning : varje rättsakt på grundval av vilken individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilken stöd som inte är hänförbart till ett visst projekt kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och med obestämt belopp.
11. utvärderingsplan : ett dokument som minst ska omfatta följande: utvärderingsfrågorna, resultatindikatorerna, den tilltänkta utvärderingsmetoden, datainsamlingskraven, föreslagen tidsram för utvärderingen, inbegripet datum för inlämnande av den slutliga utvärderingsrapporten, en beskrivning av det oberoende organ som gör utvärderingen eller de kriterier som kommer att användas för att välja detta organ och rutinerna för att se till att utvärderingen offentliggörs.
12. individuellt stöd :
a)
stöd för särskilda ändamål, och
b)
stöd till enskilda stödmottagare som beviljas på grundval av en stödordning.
13. stöd för särskilda ändamål : stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning.
14. företag i svårigheter : företag för vilka minst en av följande omständigheter råder:
a)
I fallet med aktiebolag (utom mikroföretag, små eller medelstora företag som funnits i mindre än tre år), om över hälften av det tecknade aktiekapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Detta är fallet om avdrag för ackumulerade förluster från reserver (och alla andra element som vanligtvis betraktas som en del av företagets egna medel) leder till ett negativt sammanlagt belopp som överstiger hälften av det tecknade aktiekapitalet. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med ”aktiebolag” särskilt de typer av företag som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (24), och ”aktiekapital” omfattar om så är relevant eventuell överkurs.
b)
I fallet med ett företag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld (utom mikroföretag, små eller medelstora företag som funnits i mindre än tre år), om över hälften av det bokförda egna kapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med ”ett företag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld” särskilt de typer av företag som anges i bilaga II till direktiv 2013/34/EU.
c)
Om företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran.
d)
Om företaget har fått undsättningsstöd och ännu inte har betalat tillbaka lånet eller avslutat garantin, eller har fått omstruktureringsstöd och fortfarande omfattas av en omstruktureringsplan.
e)
I fallet med ett företag som inte är ett mikroföretag, litet eller medelstort företag, där, för de senaste två åren,
i)
företagets bokföringsmässiga skuldsättningsgrad har varit större än 7,5 och
ii)
företagets rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar, EBITDA, har legat under 1,0.
15. avlivade eller självdöda djur : djur som avlivats genom dödshjälp med eller utan slutgiltig diagnos, eller som dött, inklusive dödfödda och ofödda djur, på ett jordbruksföretag eller i någon lokal eller under transport, men som inte slaktats för att användas som livsmedel.
16. allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof : ogynnsamma väderförhållanden såsom frost, stormar och hagel, is, kraftigt eller ihållande regn eller allvarlig torka som förstör mer än 30 % av den genomsnittliga produktionen beräknat på grundval av
a)
den föregående treårsperioden, eller
b)
genomsnittet under tre år grundat på föregående femårsperiod, där den högsta och den lägsta noteringen inte medräknas.
17. annan allvarlig klimathändelse : ogynnsamma väderförhållanden som inte uppfyller villkoren i artikel 2.16 i denna förordning.
18. skadegörare på växter : skadegörare enligt definitionen i artikel 2.1 e i rådets direktiv 2000/29/EG (25).
19. annan katastrof : en oförutsedd händelse av biotiskt eller abiotiskt slag som orsakats av människan och som leder till stora störningar av skogsstrukturerna och som så småningom orsakar stora ekonomiska skador för skogsbrukssektorn.
20. bruttobidragsekvivalent : stödbeloppet om stödet hade getts i form av ett bidrag till stödmottagaren, före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter.
21. materiella tillgångar : tillgångar i form av mark, byggnader och anläggningar, maskiner och utrustning.
22. immateriella tillgångar : tillgångar som saknar fysisk eller finansiell gestaltning, t.ex. patent, licenser, know-how eller andra immateriella rättigheter.
23. trädjordbruk : markanvändningssystem där träd odlas i kombination med jordbruk på samma mark.
24. förskott med återbetalningsskyldighet : ett lån för ett projekt som betalas ut i en eller flera delbetalningar och där villkoren för återbetalning beror på projektets resultat.
25. inledande av arbete med projektet eller verksamheten: antingen inledandet av byggnadsarbeten eller byggnadsverksamheter eller det första rättsligt bindande åtagandet att beställa utrustning eller utnyttja tjänster eller varje annat åtagande som gör investeringen oåterkallelig, beroende på vilket som inträffar först; markförvärv och förberedande arbeten såsom att utverka tillstånd och utföra genomförbarhetsstudier anses inte som inledande av arbetet eller verksamheten.
26. stort företag : företag som inte uppfyller kriterierna i bilaga I.
27. efterföljande ordning på skatteområdet : en ordning i form av skatteförmåner som utgör en ändrad version av en tidigare befintlig ordning i form av skatteförmåner och som ersätter denna.
28. stödnivå : stödbeloppet brutto uttryckt som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna, före eventuella avdrag för skatter eller andra avgifter.
29. dag då stödet beviljas : den dag då stödmottagaren får laglig rätt till stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning.
30. unionsnorm : obligatorisk norm enligt unionslagstiftning som fastställer den nivå som enskilda företag måste uppnå, särskilt i fråga om miljö, hygienförhållanden och djurens välbefinnande; normer eller mål som fastställs på unionsnivå och som är bindande för medlemsstaterna men inte för enskilda företag betraktas dock inte som unionsnormer.
31. landsbygdsprogram : sådana landsbygdsprogram som avses i artikel 6.1 i förordning (EU) nr 1305/2013.
32. icke-produktiv investering : en investering som inte leder till en påtaglig ökning av företagets värde eller lönsamhet.
33. investeringar för att följa en unionsnorm : investeringar som görs för att följa en unionsnorm efter utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i unionslagstiftning.
34. ung jordbrukare : en person som inte är äldre än 40 år vid datumet för inlämnandet av ansökan om stöd, som har tillräckliga yrkesfärdigheter och yrkeskvalifikationer och etablerar ett jordbruksföretag för första gången som ansvarig för det jordbruksföretaget.
35. yttersta randområden : de områden som anges i artikel 349 första stycket i fördraget.
36. de mindre Egeiska öarna : de mindre öar som avses i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 (26).
37. mindre utvecklade regioner : regioner där bruttonationalprodukten (BNP) per capita är lägre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
38. EU-25 : de 25 medlemsstater i unionen som var medlemsstater i unionen i maj 2005.
39. EU-27 : de 27 medlemsstater i unionen som var medlemsstater i unionen i januari 2007.
40. anläggningsarbeten : arbeten som utförs av jordbrukaren själv eller av jordbrukarens anställda och som skapar en tillgång.
41. livsmedelsbaserat biobränsle : biodrivmedel som framställts från spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor enligt definitionen i kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (27).
42. aktiv jordbrukare : en aktiv jordbrukare i den mening som avses i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (28).
43. producentgrupp och producentorganisation : en grupp eller organisation som bildas i syfte att
a)
för de producenter som är medlemmar i dessa producentgrupper eller producentorganisationer anpassa produktionen och utbudet till marknadens krav, eller
b)
gemensamt släppa ut varor på marknaden, inklusive förberedelse för försäljning, centralisering av försäljningen och leveranser till grossister, eller
c)
införa gemensamma regler för information om produktionen, särskilt om skörd och tillgänglighet, eller
d)
bedriva annan verksamhet som kan bedrivas av producentgrupper eller producentorganisationer, såsom utveckling av affärs- och marknadsföringskompetens och organisering och underlättande av innovationsprocesser.
44. fasta kostnader som uppstår till följd av deltagande i kvalitetssystem : kostnader för att ansluta sig till ett kvalitetssystem för vilket stöd beviljas samt årsavgiften för deltagande i det systemet, inklusive i förekommande fall utgifter för nödvändiga kontroller av överensstämmelse med specifikationerna i kvalitetssystemet.
45. rådgivning : uttömmande rådgivning som ges inom ramen för ett och samma kontrakt.
46. medlem i ett jordbrukshushåll : en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett den rättsliga status som gruppen och dess medlemmar tillerkänns i nationell lagstiftning, med undantag av anställda vid jordbruket.
47. kostnader för TSE-tester (transmissibel spongiform encefalopati) och BSE-tester (bovin spongiform encefalopati) : samtliga kostnader, inklusive kostnader för provtagningsutrustning, provtagning, transporter, utförande av testerna samt lagring och destruering av de prov som krävs för provtagning enligt kapitel C i bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (29).
48. stambok : varje bok, förteckning eller dataregister
a)
som upprätthålls av en uppfödarorganisation eller uppfödarförening som officiellt erkänts av den medlemsstat i vilken organisationen eller föreningen etablerades, och
b)
där renrasiga avelsdjur av en viss ras är införda eller registrerade med uppgifter om deras härstamning.
49. skyddat djur : djur som är skyddat genom antingen unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.
50. organisation för forskning och kunskapsspridning : en enhet (såsom universitet eller forskningsinstitut, tekniköverföringsorgan, innovationsmäklare forskningsinriktade fysiska eller virtuella gemensamma enheter), oberoende av dess rättsliga status (om den omfattas av offentligrättslig eller privaträttslig lagstiftning) eller finansieringssätt, vars främsta syfte är att bedriva oberoende grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling, eller att sprida resultaten av sådan verksamhet genom undervisning, offentliggörande eller kunskapsöverföring. Om en sådan enhet även bedriver ekonomisk verksamhet måste finansieringen, kostnaderna och intäkterna av den ekonomiska verksamheten redovisas separat. Företag som kan utöva inflytande över en sådan organisation, till exempel i egenskap av aktieägare eller medlemmar, får inte ges företräde till dess forskningskapacitet eller till de resultat den uppnår.
51. normala marknadsmässiga villkor : sådana villkor för en transaktion mellan avtalsslutande parter som inte skiljer sig från de villkor som skulle fastställas mellan oberoende företag och som inte innehåller inslag av samverkan. Varje transaktion som är resultatet av ett öppet, transparent och villkorslöst förfarande anses uppfylla principen om normala marknadsmässiga villkor.
52. snabbväxande träd : skog med kort omloppstid, där minimitiden före avverkning är fastställd till minst 8 år och maximitiden före avverkning är fastställd till högst 20 år.
53. skottskog med kort omloppstid : arealer som har planterats med trädarter enligt KN-nummer 06 02 9041, som ska anges av medlemsstaterna och som består av vedartade, fleråriga skogsgrödor, där rotskott eller stubbskott lämnas kvar i marken efter skörd och där nya skott växer upp följande säsong samt med ett maximalt avverkningsintervall som ska fastställas av medlemsstaterna.
54. transaktionskostnad : merkostnad som är knuten till fullgörandet av ett åtagande, men som inte direkt kan hänföras till dess genomförande eller inte ingår i de kostnader eller det inkomstbortfall som kompenseras direkt; den kan beräknas på grundval av en standardkostnad.
55. annan markförvaltare : ett företag som förvaltar mark men som inte är ett företag som är verksamt inom jordbrukssektorn.
56. bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter : varje process som en jordbruksprodukt undergår som till resultat ger en produkt som inte omfattas av bilaga I till fördraget.
57. a-områden : områden som anges i en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014-31 december 2020 med tillämpning av artikel 107.3 a i fördraget.
58. c-områden : områden som anges i en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014-31 december 2020 med tillämpning av artikel 107.3 c i fördraget.
59. glest befolkade områden : områden som kommissionen har godkänt som sådana i enskilda beslut om regionalstödskartor för perioden 1 juli 2014-31 december 2020.
60. Nuts 3-område : en region som anges på nivå 3 i en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (30).
61. icke-förhandsdefinierade c-områden : områden som en medlemsstat efter eget gottfinnande kan utse till c-områden förutsatt att medlemsstaten visar att sådana områden uppfyller vissa socioekonomiska kriterier och att dessa områden anges i en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014-31 december 2020 med tillämpning av artikel 107.3 c i fördraget.
62. tidigare a-områden : områden som angavs som a-områden i en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 januari 2011-30 juni 2014.
63. livsmedel : livsmedel som inte är jordbruksprodukter och som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (31).
Artikel 3
Villkor för undantag
Stödordningar, individuellt stöd som beviljas enligt stödordningar och stöd för särskilda ändamål ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.2 eller 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget under förutsättning att sådant stöd uppfyller samtliga villkor i kapitel I i denna förordning och de särskilda villkor för den relevanta stödkategorin som anges i kapitel III i denna förordning.
Artikel 4
Tröskelvärden för anmälan
1. Denna förordning ska inte tillämpas på individuellt stöd vars bruttobidragsekvivalent överstiger följande tröskelvärden:
a)
Stöd för investeringar i materiella eller immateriella tillgångar i jordbruksföretag knutna till primär jordbruksproduktion enligt artikel 14: 500 000 euro per företag per investeringsprojekt.
b)
Stöd för investeringar som rör flyttning av en jordbruksbyggnad vilket leder till en modernisering av anläggningar eller till en ökning av produktionskapacitet enligt artikel 16.4: 500 000 euro per företag per investeringsprojekt.
c)
Stöd för investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter enligt artikel 17: 7,5 miljoner euro per företag per investeringsprojekt.
d)
Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag enligt artikel 29: 500 000 euro per företag per investeringsprojekt.
e)
Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn enligt artikel 31: 7,5 miljoner euro per projekt.
f)
Stöd för beskogning och skapande av skogsmark enligt artikel 32: 7,5 miljoner euro per etableringsprojekt.
g)
Stöd för trädjordbruk enligt artikel 33: 7,5 miljoner euro per projekt för etablering av trädjordbruk.
h)
Stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde enligt artikel 35: 7,5 miljoner euro per investeringsprojekt.
i)
Stöd för investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbrukssektorn enligt artikel 40: 7,5 miljoner euro per investeringsprojekt.
j)
Stöd för investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsprodukter enligt artikel 41: 7,5 miljoner euro per investeringsprojekt.
k)
Stöd för investeringar som avser bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter eller bomullsproduktion enligt artikel 44: 7,5 miljoner euro per investeringsprojekt.
2. De tröskelvärden som anges i punkt 1 får inte kringgås genom en konstgjord uppdelning av stödordningar eller stödprojekt.
Artikel 5
Stödets överblickbarhet
1. Denna förordning ska endast tillämpas på stöd för vilket det är möjligt att på förhand exakt beräkna bruttobidragsekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning (nedan kallat överblickbart stöd).
2. Följande kategorier av stöd ska anses vara överblickbart stöd:
a)
Stöd som ingår i bidrag och räntesubventioner.
b)
Stöd som ingår i lån, om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av den referensränta som gällde när stödet beviljades.
c)
Stöd som ingår i garantier
i)
om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs i ett tillkännagivande från kommissionen, eller
ii)
om metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten för garantin före genomförandet av stödet har godkänts på grundval av kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier, eller ett senare tillkännagivande som ersätter detta, efter att ha anmälts till kommissionen enligt en förordning som kommissionen antagit på området statligt stöd som gällde vid den aktuella tidpunkten, och om den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och den typ av underliggande transaktioner som det är fråga om vid tillämpningen av denna förordning.
d)
Stöd i form av skatteförmåner, om det i åtgärden föreskrivs ett tak som garanterar att det tillämpliga tröskelvärdet inte överskrids.
e)
Stöd i form av förskott med återbetalningsskyldighet, om det sammanlagda nominella beloppet av förskottet med återbetalningsskyldighet inte överstiger de tillämpliga tröskelvärdena enligt denna förordning eller om metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten för förskottet med återbetalningsskyldighet före genomförandet av åtgärden har godkänts efter anmälan till kommissionen.
3. Vid tillämpningen av denna förordning ska följande kategorier av stöd inte anses vara överblickbart stöd:
a)
Stöd som ingår i kapitaltillskott.
b)
Stöd som ingår i riskfinansieringsåtgärder.
Artikel 6
Stimulanseffekt
1. Denna förordning ska endast tillämpas på stöd som har en stimulanseffekt.
2. Stöd ska anses ha en stimulanseffekt om stödmottagaren har lämnat in en skriftlig ansökan om stöd till den berörda medlemsstaten innan arbetet med projektet eller verksamheten inleds. Ansökan om stöd ska innehålla åtminstone följande uppgifter:
a)
Företagets namn och storlek.
b)
Beskrivning av projektet eller verksamheten, inklusive start- och slutdatum.
c)
Plats för projektet eller verksamheten.
d)
Förteckning över stödberättigande kostnader.
e)
Typ (bidrag, lån, garanti, förskott med återbetalningsskyldighet eller annat) och det offentliga finansieringsbelopp som behövs för projektet/verksamheten.
3. Stöd för särskilda ändamål som beviljas stora företag ska anses ha en stimulanseffekt om medlemsstaten, utöver att se till att det villkor som föreskrivs i punkt 2 är uppfyllt, innan den beviljar det berörda stödet för särskilda ändamål har kontrollerat att den dokumentation som stödmottagaren har utarbetat visar att stödet kommer att få ett eller flera av följande resultat:
a)
En väsentlig ökning av projektets eller verksamhetens omfattning till följd av stödet.
b)
En väsentlig ökning av det totala belopp som stödmottagaren lägger på projektet eller verksamheten till följd av stödet.
c)
En väsentlig ökning i hur snabbt projektet eller verksamheten slutförs.
d)
Vad gäller investeringsstöd för särskilda ändamål, att projektet eller verksamheten i sig inte skulle ha utförts i det berörda landsbygdsområdet eller inte skulle ha varit tillräckligt lönsamt för stödmottagaren i det berörda landsbygdsområdet utan stöd.
4. Genom undantag från punkterna 2 och 3 ska åtgärder i form av skatteförmåner anses ha en stimulanseffekt om följande villkor är uppfyllda:
a)
Åtgärden fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten, och
b)
åtgärden har antagits och trätt i kraft innan arbetet med det understödda projekt eller den understödda verksamheten har inletts, utom när det gäller uppföljande ordningar på skatteområdet, om verksamheten redan omfattades av de tidigare ordningarna i form av skatteförmåner.
5. Genom undantag från punkterna 2, 3 och 4 gäller att följande kategorier av stöd inte behöver ha en stimulanseffekt eller ska anses ha en stimulanseffekt:
a)
Stödordningar för arrondering, om villkoren i artikel 15 eller artikel 43 är uppfyllda och om
i)
stödordningen fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten, och
ii)
stödordningen har antagits och trätt i kraft innan stödberättigande kostnader enligt artikel 15 eller artikel 43 har uppstått för stödmottagaren.
b)
Stöd för säljfrämjande åtgärder i form av publikationer avsedda att öka medvetenheten hos den bredare allmänheten, om villkoren i artikel 24.2 b är uppfyllda.
c)
Stöd för att kompensera för förluster som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, om villkoren i artikel 25 är uppfyllda.
d)
Stöd för att kompensera för kostnader för utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och för förluster orsakade av dessa djursjukdomar eller skadegörare på växter, om villkoren i artikel 26.9 och 26.10 är uppfyllda.
e)
Stöd för att täcka kostnaderna för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur, om villkoren i artikel 27.1 c, d och e är uppfyllda.
f)
Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag i enlighet med artikel 29.
g)
Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer, om villkoren i artikel 30 är uppfyllda.
h)
Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn, om villkoren i artikel 31 är uppfyllda.
i)
Stöd för återställande av skador på skogar till följd av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, djursjukdomar, andra katastrofer och händelser relaterade till klimatförändringar i enlighet med artikel 34.5 d, om villkoren i artikel 34 är uppfyllda.
Artikel 7
Stödnivå och stödberättigande kostnader
1. Vid beräkningen av stödnivån och de stödberättigande kostnaderna ska alla siffror som används avse belopp före avdrag för skatter eller andra avgifter. De stödberättigande kostnaderna ska styrkas av skriftliga underlag som ska vara tydliga, specifika och aktuella.
2. Mervärdesskatt ska inte vara stödberättigande, utom om den inte kan återbetalas enligt nationell lagstiftning om mervärdesskatt.
3. Om stöd beviljas i annan form än bidrag ska stödbeloppet vara lika med stödets bruttobidragsekvivalent.
4. Stöd som betalas ut i flera delbetalningar ska diskonteras till sitt värde den dag då stödet beviljades. De stödberättigande kostnaderna ska diskonteras till sitt värde den dag då stödet beviljades. Den räntesats som ska användas för diskonteringen ska vara den gällande diskonteringsräntan den dag då stödet beviljades.
5. Om stöd beviljas genom skatteförmåner ska diskonteringen av respektive del av stödet ske på grundval av den gällande diskonteringsräntan vid de olika tidpunkter då respektive skatteförmån får verkan.
6. Om stöd beviljas i form av förskott med återbetalningsskyldighet som, i avsaknad av en vedertagen metod för att beräkna bruttobidragsekvivalenten, uttrycks som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna och åtgärden föreskriver att förskotten, om projektet blir en framgång, definierat på grundval av en rimlig och försiktig hypotes, ska betalas tillbaka med en räntesats som minst motsvarar den gällande diskonteringsräntan den dag då stödet beviljades, får de högsta stödnivåer som anges i kapitel III höjas med 10 procentenheter.
Artikel 8
Kumulering
1. Vid fastställandet av huruvida de tröskelvärden för anmälan som anges i artikel 4 och de högsta stödnivåer och högsta stödbelopp som anges i kapitel III iakttas, ska totalbeloppet för det statliga stödet till den verksamhet, det projekt eller det företag som får stöd beaktas.
2. Om unionsfinansiering som förvaltas centralt av unionens institutioner, byråer, gemensamma företag eller andra organ och som inte direkt eller indirekt står under medlemsstaternas kontroll kombineras med statligt stöd ska endast det sistnämnda beaktas vid bedömningen av om tröskelvärdena för anmälan, de högsta stödnivåerna och stödtaken iakttas, under förutsättning att det totala beloppet av den offentliga finansiering som beviljas avseende samma stödberättigande kostnader inte överstiger de mest förmånliga finansieringsgrader som fastställs i tillämpliga regler i unionslagstiftningen.
3. Stöd med identifierbara stödberättigande kostnader som undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget genom denna förordning får kumuleras med
a)
annat statligt stöd, så länge dessa åtgärder avser olika identifierbara stödberättigande kostnader,
b)
annat statligt stöd, med avseende på samma stödberättigande kostnader som helt eller delvis överlappar varandra, endast om en sådan kumulering inte leder till att den högsta stödnivå eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning överskrids.
4. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som undantas enligt artiklarna 18 och 45 i denna förordning får kumuleras med annat statligt stöd med identifierbara stödberättigande kostnader.
Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader, upp till den högsta relevanta totala finansieringströskel som fastställts med hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall enligt denna förordning eller enligt en annan gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen.
5. Statligt stöd som undantas enligt kapitel III avsnitten 1, 2 och 3 i denna förordning får inte kumuleras med utbetalningar som avses i artiklarna 81.2 och 82 i förordning (EU) nr 1305/2013 avseende samma stödberättigande kostnader om en sådan kumulering skulle leda till en stödnivå eller ett stödbelopp som överstiger de som föreskrivs i denna förordning.
6. Statligt stöd som undantas enligt denna förordning får inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande kostnader om en sådan kumulering skulle leda till en stödnivå eller ett stödbelopp som överstiger de som anges i kapitel III.
7. Stöd för investeringar i syfte att återupprätta jordbrukets produktionspotential som avses i artikel 14.3 e får inte kumuleras med stöd för att kompensera för materiella skador som avses i artiklarna 25, 26 och 30 i denna förordning.
8. Startstöd till producentgrupper och producentorganisationer inom jordbrukssektorn som avses i artikel 19 i denna förordning får inte kumuleras med stöd för inrättande av producentgrupper och producentorganisationer inom jordbrukssektorn som avses i artikel 27 i förordning (EU) nr 1305/2013.
Nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk som avses i artikel 18 i denna förordning får inte kumuleras med nyetableringsstöd för unga jordbrukare eller för utveckling av småbruk som avses i artikel 19.1 a i och iii i förordning (EU) nr 1305/2013 om en sådan kumulering skulle leda till ett stödbelopp som överstiger de som föreskrivs i denna förordning.
Artikel 9
Offentliggörande och information
1. Senast tio arbetsdagar innan en stödordning som är undantagen från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna förordning träder i kraft, eller innan ett stöd för särskilda ändamål som är undantaget enligt denna förordning beviljas, ska medlemsstaterna till kommissionen, via kommissionens webbapplikation för anmälan i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 794/2004, översända en sammanfattande information om stödet i det standardiserade format som anges i bilaga II till denna förordning.
Kommissionen ska inom tio arbetsdagar från mottagandet av den sammanfattande informationen skicka ett mottagningsbevis till medlemsstaten med stödets identifikationsnummer.
2. Den berörda medlemsstaten ska se till att följande offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:
a)
Den sammanfattande information som avses i punkt 1 eller en länk till denna information.
b)
Den fullständiga texten till varje stöd som avses i punkt 1, inklusive dess ändringar, eller en länk som ger tillgång till den fullständiga texten.
c)
Den information som avses i bilaga III till denna förordning om varje beviljat individuellt stöd som överstiger följande:
i)
60 000 euro för stödmottagare som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
ii)
500 000 euro för stödmottagare som är verksamma inom sektorerna för bearbetning av jordbruksprodukter, saluföring av jordbruksprodukter, skogsbrukssektorn eller verksamheter som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget.
3. För stödordningar i form av skatteförmåner ska de villkoren anses vara uppfyllda om medlemsstaterna offentliggör den begärda informationen om individuella stödbelopp inom följande intervaller, i miljoner euro:
a)
0,06-0,5, endast för primär jordbruksproduktion,
b)
0,5-1,
c)
1-2,
d)
2-5,
e)
5-10,
f)
10-30, och
g)
30 och mer.
4. Den information som avses i punkt 2 c ska presenteras och hållas tillgänglig på ett standardiserade sätt, enligt vad som anges i bilaga III, och ska möjliggöra effektiva sök- och nedladdningsfunktioner. Den information som avses i punkt 2 ska offentliggöras inom sex månader från den dag då stödet beviljades eller, i fråga om stöd i form av skatteförmåner, inom ett år från den dag då skattedeklarationen ska lämnas in, och ska finnas tillgänglig i minst tio år från den dag då stödet beviljades.
5. Offentliggörandet enligt punkt 1 av den fullständiga texten till stödordningen eller stödet för särskilda ändamål ska särskilt innehålla en uttrycklig hänvisning till denna förordning, med angivande av förordningens titel och en hänvisning till dess publikationsreferens i Europeiska unionens officiella tidning och till de särskilda bestämmelser i kapitel III som berörs av akten eller, i tillämpliga fall, till den nationella lagstiftning som säkerställer att de relevanta bestämmelserna i denna förordning iakttas. Även dess genomförandebestämmelser och ändringar ska anges.
6. Kommissionen ska offentliggöra följande på sin webbplats:
a)
Den sammanfattande information som avses i punkt 1.
b)
Länkar till samtliga medlemsstaters webbplatser för statligt stöd, som avses i punkt 2.
7. Medlemsstaterna ska iaktta bestämmelserna i punkterna 2, 3 och 4 senast två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.
Artikel 10
Undvikande av dubbelt offentliggörande
Om det beviljade individuella stödet omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 1305/2013 och antingen medfinansieras av EJFLU eller beviljas som ytterligare nationell finansiering av sådana medfinansierade åtgärder, får medlemsstaten välja att inte offentliggöra det på den webbplats för statligt stöd som avses i artikel 9.2 i denna förordning, under förutsättning att det beviljade individuella stödet redan har offentliggjorts i enlighet med artiklarna 111, 112 och 113 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (32). I så fall ska medlemsstaten på den webbplats för statligt stöd som avses i artikel 9.2 i denna förordning hänvisa till den webbplats som avses i artikel 111 i förordning (EU) nr 1306/2013.
KAPITEL II
FÖRFARANDEKRAV
Artikel 11
Återkallelse av gruppundantaget
Om en medlemsstat beviljar stöd som enligt dess uppfattning är undantaget från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna förordning utan att de villkor som anges i kapitlen I-III är uppfyllda, får kommissionen, efter att ha gett den berörda medlemsstaten tillfälle att lämna sina synpunkter, anta ett beslut om att alla eller en del av de framtida stödåtgärder som i övrigt uppfyller kraven i denna förordning och som antas av den berörda medlemsstaten ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget. De stöd som ska anmälas får begränsas till vissa typer av stöd, till stöd som beviljas till förmån för vissa stödmottagare eller till stöd som antas av vissa myndigheter i den berörda medlemsstaten.
Artikel 12
Rapportering
1. Medlemsstaterna ska i elektronisk form till kommissionen översända en årlig rapport som avses i kapitel III i förordning (EG) nr 794/2004 om tillämpningen av denna förordning med avseende på varje helt år eller del av ett år då denna förordning varit tillämplig.
2. Den årliga rapporten ska även innehålla information om följande:
a)
Djursjukdomar eller skadegörare på växter som avses i artikel 26.
b)
Meteorologisk information om typ, tidpunkt, relativ magnitud och plats för klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof som avses i artikel 25 eller naturkatastrofer inom jordbrukssektorn som avses i artikel 30.
Artikel 13
Övervakning
Medlemsstaterna ska föra detaljerade register med den information och de styrkande handlingar som behövs för att fastställa att alla villkor i denna förordning är uppfyllda. Sådana register ska bevaras i tio år från den dag då stödet för särskilda ändamål beviljades eller det sista stödet beviljades enligt en stödordning. En berörd medlemsstat ska på begäran inom 20 arbetsdagar, eller inom en längre tidsfrist som får anges i begäran, förse kommissionen med all information och alla styrkande handlingar som kommissionen anser nödvändiga för att kunna övervaka tillämpningen av denna förordning.
KAPITEL III
STÖDKATEGORIER
AVSNITT 1
Stöd till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter
Artikel 14
Stöd för investeringar i materiella eller immateriella tillgångar i jordbruksföretag knutna till primär jordbruksproduktion
1. Stöd för investeringar i materiella eller immateriella tillgångar i jordbruksföretag som är knutna till primär jordbruksproduktion ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-14 i denna artikel och i kapitel I.
2. Investeringen får genomföras av en eller flera stödmottagare eller avse en materiell eller immateriell tillgång som används av en eller flera stödmottagare.
3. Investeringen ska syfta till att uppnå minst ett av följande mål:
a)
Förbättra jordbruksföretagets generella prestationer och hållbarhet, särskilt genom att minska produktionskostnaderna eller förbättra och omfördela produktionen.
b)
Förbättra den naturliga miljön, hygienförhållandena eller normerna för djurens välbefinnande, under förutsättning att den berörda investeringen går utöver gällande unionsnormer.
c)
Skapa och förbättra infrastruktur som är knuten till utveckling, anpassning och modernisering av jordbruket, inklusive tillträde till jordbruksmark, arrondering och grundförbättring och energi- och vattenförsörjning samt energi- och vattenbesparing.
d)
Uppfylla mål om ett miljö- och klimatvänligt jordbruk, bevara den biologiska mångfalden av arter och livsmiljöer och höja skönhets- eller rekreationsvärdet för allmänheten i ett Natura 2000-område eller ett annat system med höga naturvärden, vilka har fastställts i medlemsstaternas nationella eller regionala landsbygdsprogram, så länge investeringarna är icke-produktiva.
e)
Återupprätta produktionspotential som skadats genom naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med naturkatastrofer, djursjukdomar och skadegörare på växter samt förebygga skador som orsakas av sådana händelser.
4. Investeringen får vara knuten till jordbruksföretagets produktion av biobränslen eller energi från förnybara energikällor, under förutsättning att produktionen inte överstiger den genomsnittliga årsförbrukningen av bränsle eller energi på jordbruket i fråga.
Om investeringen görs för produktion av biodrivmedel får produktionsanläggningarnas produktionskapacitet inte överstiga den genomsnittliga årliga drivmedelsförbrukningen på jordbruksföretaget och det producerade biodrivmedlet får inte säljas på marknaden.
Om investeringen görs för produktion av värmeenergi och el från förnybara energikällor på jordbruksföretag, får produktionsanläggningarna endast tillgodose stödmottagarens eget energibehov och deras produktionskapacitet får inte överstiga den sammanlagda genomsnittliga årliga förbrukningen av värmeenergi och el på jordbruksföretaget, inklusive jordbrukshushållet. Försäljning av el till nätet ska endast vara tillåten i den mån den årliga gränsen för egen förbrukning respekteras.
Om investeringen görs av flera stödmottagare i syfte att tillgodose deras egna behov av biobränsle och energi, ska den genomsnittliga årliga förbrukningen ackumuleras till det belopp som motsvarar den genomsnittliga årliga förbrukningen för alla stödmottagare.
Investeringarna i förnybar energiinfrastruktur som konsumerar eller producerar energi ska iaktta miniminormer för energieffektivitet, om sådana normer finns på nationell nivå.
Investeringar i anläggningar vars främsta syfte är produktion av el från biomassa ska inte vara stödberättigande, såvida inte en minimiprocentsats värmeenergi används, vilken ska fastställas av medlemsstaterna.
Medlemsstaterna ska fastställa tröskelvärden för största andel spannmål, andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor som får användas för produktion av bioenergi, inbegripet biobränsle, för olika typer av anläggningar. Stöd för investeringar i bioenergiprojekt får endast beviljas för bioenergi som uppfyller de tillämpliga hållbarhetskriterier som föreskrivs i unionslagstiftningen, inbegripet i artikel 17.2-17.6 i direktiv 2009/28/EG.
5. Investeringen ska vara förenlig med unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning om miljöskydd. För investeringar som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt direktiv 2011/92/EU ska stödet vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
6. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Kostnaderna för uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
b)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
c)
Allmänna kostnader kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden för arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden a och b uppstår.
d)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
e)
Utgifter för icke-produktiva investeringar som är kopplade till de mål som avses i punkt 3 d.
f)
När det gäller bevattning, kostnaderna för investeringar som uppfyller följande villkor:
i)
En förvaltningsplan för avrinningsdistrikt som krävs enligt artikel 13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (33) måste ha anmälts till kommissionen för hela det område där investeringen är tänkt att äga rum samt för eventuella andra områden där miljön kan påverkas av investeringen. De åtgärder som får verkan inom ramen för förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 11 i det direktivet och som är av relevans för jordbrukssektorn ska ha angetts i det tillämpliga åtgärdsprogrammet. Vattenmätare som gör det möjligt att mäta vattenanvändningen för den investering som får stöd ska finnas eller installeras som en del av investeringen.
ii)
Investeringen måste leda till en minskning på minst 25 % av den tidigare vattenanvändningen.
I fråga om led f ska dock investeringar som påverkar grund- eller ytvattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsområdet bedömts vara i undermåligt skick på grund av vattenmängden och investeringar som medför en nettoutvidgning av det bevattningsområde som påverkar en viss grund- eller ytvattenförekomst inte vara stödberättigande enligt denna artikel.
Villkoren i led f i och ii ska inte vara tillämpliga på en investering i en befintlig anläggning som endast påverkar energieffektivitet eller på en investering i inrättande av en reservoar eller på en investering som avser vattenåtervinning och som inte påverkar en grund- eller ytvattenförekomst.
g)
När det gäller investeringar i syfte att återupprätta jordbrukets produktionspotential efter skador som orsakats av naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med naturkatastrofer, djursjukdomar eller skadegörare på växter, får de stödberättigande kostnaderna omfatta de kostnader som uppkommit för återupprättandet av produktionspotentialen upp till den nivå som förelåg innan händelsen inträffade.
h)
När det gäller investeringar i syfte att förebygga skador som orsakas av naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med naturkatastrofer, djursjukdomar eller skadegörare på växter, får de stödberättigande kostnaderna omfatta kostnader för specifika förebyggande åtgärder.
7. Andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter ska inte anses vara stödberättigande kostnader.
Rörelsekapital ska inte anses vara en stödberättigande kostnad.
8. Vad gäller bevattning ska från och med den 1 januari 2017 stöd betalas ut endast av medlemsstater som i fråga om det avrinningsdistrikt där investeringen äger rum ser till att jordbrukssektorns olika vattenanvändningsverksamheter bidrar till kostnadstäckningen för vattentjänster i överensstämmelse med artikel 9.1 första strecksatsen i direktiv 2000/60/EG, i tillämpliga fall med beaktande av kostnadstäckningens sociala, miljömässiga och ekonomiska effekter liksom geografiska och klimatiska förhållanden i den eller de regioner som påverkas.
9. Stöd får inte beviljas för följande:
a)
Inköp av produktionsrättigheter, stödrättigheter och ettåriga växter.
b)
Plantering av ettåriga växter.
c)
Dräneringsarbeten.
d)
Investeringar för att följa unionsnormer, med undantag för stöd som beviljas unga jordbrukare inom 24 månader från dagen för etableringen.
e)
Inköp av djur, med undantag för stöd som beviljas för investeringar i enlighet med punkt 3 e.
10. Stödet får inte begränsas till särskilda jordbruksprodukter och måste därför vara tillgängligt för alla sektorer av den primära jordbruksproduktionen eller för hela vegetabilieproduktionssektorn eller för hela animalieproduktionssektorn. Medlemsstaterna får dock utesluta vissa produkter på grund av överkapacitet på den inre marknaden eller brist på avsättningsmöjligheter på marknaden.
11. Det stöd som avses i punkt 1 får inte beviljas i strid med förbud eller restriktioner som fastställs i rådets förordning (EU) nr 1308/2013, även om dessa förbud eller restriktioner endast avser det unionsstöd som föreskrivs i den förordningen.
12. Stödnivån ska vara begränsad till följande:
a)
75 % av de stödberättigande kostnaderna i yttersta randområden.
b)
75 % av de stödberättigande kostnaderna på de mindre Egeiska öarna.
c)
50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre utvecklade regioner och i alla regioner vars BNP per capita för perioden 1 januari 2007-31 december 2013 var lägre än 75 % av genomsnittet för EU-25 för referensperioden men vars BNP per capita är högre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
d)
40 % av de stödberättigande kostnaderna i övriga områden.
13. De stödnivåer som anges i punkt 12 får ökas med 20 procentenheter för följande, förutsatt att den högsta sammanlagda stödnivån inte överstiger 90 %:
a)
Unga jordbrukare eller jordbrukare som etablerade sig under den femårsperiod som föregick dagen för ansökan om stöd.
b)
Gemensamma investeringar, såsom i lagringsanläggningar som används av en grupp jordbrukare eller anläggningar för att förbereda jordbruksprodukter före saluföring, och integrerade projekt som omfattar olika stödåtgärder enligt förordning (EU) nr 1305/2013, inbegripet sådana som är kopplade till en sammanslagning av producentorganisationer.
c)
Investeringar i områden med naturliga och andra särskilda begränsningar.
d)
Insatser som får stöd inom ramen för det europeiska innovationspartnerskapet, såsom en investering i ett nytt stall, som gör det möjligt att testa en ny metod för djurhållning som utvecklats av en operativ grupp bestående av jordbrukare, forskare och icke-statliga djurskyddsorganisationer.
e)
Investeringar för att förbättra den naturliga miljön, hygienförhållandena eller normer för djurens välbefinnande, enligt vad som avses i punkt 3 b; i detta fall ska den ökade stödnivå som anges i denna punkt endast tillämpas på de merkostnader som är nödvändiga för att uppnå en nivå som går utöver gällande unionsnormer och som inte medför en ökning av produktionskapaciteten.
14. Vad gäller icke-produktiva investeringar som avses i punkt 3 d och investeringar i återupprättande av produktionspotential som avses i punkt 3 e får den högsta stödnivån inte överstiga 100 %.
För investeringar i förebyggande åtgärder som avses i punkt 3 e får den högsta stödnivån inte överstiga 80 %. Den får dock höjas upp till 100 % om investeringen genomförs gemensamt av fler än en stödmottagare.
Artikel 15
Stöd för arrondering av jordbruksmark
Stöd för arrondering av jordbruksmark ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i kapitel I och beviljas för och begränsas till de rättsliga och administrativa kostnaderna, inklusive lantmäterikostnader, upp till 100 % av de faktiska kostnaderna.
Artikel 16
Stöd för investeringar som rör flyttning av jordbruksbyggnader
1. Stöd för investeringar som rör flyttning av jordbruksbyggnader ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-5 i denna artikel och i kapitel I.
2. Flyttningen av jordbruksbyggnaden ska tjäna ett syfte av allmänt intresse.
Det allmänna intresse som åberopas för att motivera att stöd beviljas enligt denna artikel ska anges i den berörda medlemsstatens relevanta bestämmelser.
3. Om flyttningen av en jordbruksbyggnad består av att montera ned, flytta och åter bygga upp befintliga anläggningar ska stödnivån vara begränsad till 100 % av de faktiska kostnaderna för sådan verksamhet.
4. Om flyttningen, utöver den nedmontering, flyttning och återuppbyggnad av befintliga anläggningar som avses i punkt 3, leder till en modernisering av anläggningarna eller till en ökning av produktionskapaciteten, ska de stödnivåer för investeringar som avses i artikel 14.12 och 14.13 gälla avseende de kostnader som har samband med moderniseringen av anläggningarna eller ökningen av produktionskapaciteten.
Vid tillämpningen av denna punkt ska ett rent ersättande av en befintlig byggnad eller anläggning med en ny, modern byggnad eller anläggning, utan att i grunden förändra produktionens karaktär eller den teknik som används, inte anses ha samband med moderniseringen.
5. Den högsta stödnivån får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna om flyttningen avser verksamheter som ligger i närheten av landsbygdssamhällen och syftar till att förbättra livskvaliteten eller landsbygdssamhällets miljöprestanda.
Artikel 17
Stöd för investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter
1. Stöd för investeringar i materiella eller immateriella tillgångar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-10 i denna artikel och i kapitel I.
2. Investeringen ska avse bearbetning av jordbruksprodukter eller saluföring av jordbruksprodukter.
3. Investeringar i samband med livsmedelsbaserade biobränslen ska inte vara stödberättigande enligt denna artikel.
4. Investeringen ska vara förenlig med unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning om miljöskydd. För investeringar som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt direktiv 2011/92/EU ska stödet vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
5. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
b)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
c)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden för arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden a och b uppstår.
d)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
6. Andra kostnader än de som avses i punkt 5 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter ska inte anses vara stödberättigande kostnader.
Rörelsekapital ska inte anses vara en stödberättigande kostnad.
7. Stöd får inte beviljas för investeringar för att uppfylla gällande unionsnormer.
8. Stöd får inte beviljas i strid med förbud eller restriktioner som fastställs i rådets förordning (EU) nr 1308/2013, även om dessa förbud eller restriktioner endast avser det unionsstöd som föreskrivs i den förordningen.
9. Stödnivån får inte överskrida följande:
a)
75 % av de stödberättigande kostnaderna i yttersta randområden.
b)
75 % av de stödberättigande kostnaderna på de mindre Egeiska öarna.
c)
50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre utvecklade regioner och i alla regioner vars BNP per capita för perioden 2007-2013 var lägre än 75 % av genomsnittet för EU-25 för referensperioden men vars BNP per capita är högre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
d)
40 % av de stödberättigande kostnaderna i övriga områden.
10. De stödnivåer som avses i punkt 9 får ökas med 20 procentenheter för följande insatser, förutsatt att den högsta sammanlagda stödnivån inte överstiger 90 %:
a)
Insatser som har samband med en sammanslagning av producentorganisationer, eller
b)
insatser som får stöd inom ramen för det europeiska innovationspartnerskapet.
Artikel 18
Nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk
1. Nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-7 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska beviljas unga jordbrukare enligt definitionen i artikel 2.34 i denna förordning eller småbruk såsom dessa definierats av medlemsstaterna.
Medlemsstaternas definition av småbruk ska vara den som ingår i respektive landsbygdsprogram och som kommissionen har godkänt.
Medlemsstaterna ska fastställa lägre och övre tröskelvärden för tillgång till nyetableringsstöd till unga jordbrukare och för utveckling av småbruk i fråga om jordbruksföretagets produktionspotential, uttryckt som standardoutput enligt definitionen i artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 1242/2008 (34) eller motsvarande. Det lägre tröskelvärdet för tillgång till nyetableringsstöd till unga jordbrukare ska vara högre än det övre tröskelvärdet för tillgång till stöd för utveckling av småbruk.
Stödet ska vara begränsat till mikroföretag och små företag.
3. Om stöd beviljas en ung jordbrukare som etablerar ett jordbruksföretag i form av en juridisk person, ska den unga jordbrukaren utöva effektiv och långsiktig kontroll över den juridiska personen när det gäller beslut som rör ledning, ersättningar och ekonomiska risker. Om flera fysiska personer, inbegripet personer som inte är unga jordbrukare, deltar i den juridiska personens kapital eller i ledningen av den juridiska personen, ska den unga jordbrukaren kunna utöva sådan effektiv och långsiktig kontroll antingen ensam eller tillsammans med andra personer. Om en juridisk person ensamt eller gemensamt kontrolleras av en annan juridisk person, ska dessa krav tillämpas på varje fysisk person som har kontroll över denna andra juridiska person.
4. Stödet ska vara villkorat av att en affärsplan lämnas in till den berörda medlemsstatens behöriga myndighet, vilken ska börja genomföras inom nio månader från dagen för antagandet av beslutet om beviljande av stöd.
I affärsplanen ska åtminstone följande beskrivas:
a)
Vid nyetableringsstöd till unga jordbrukare:
i)
Jordbruksföretagets ursprungliga ekonomiska situation.
ii)
Delmål och mål för utvecklingen av jordbruksföretagets verksamheter.
iii)
Närmare uppgifter om de insatser, inklusive de som rör miljömässig hållbarhet och resurseffektivitet, som krävs för utvecklingen av jordbruksföretagets verksamheter, såsom uppgifter om investeringar, utbildning och rådgivning.
b)
Vid nyetableringsstöd för utveckling av småbruk:
i)
Jordbruksföretagets ursprungliga ekonomiska situation.
ii)
Närmare uppgifter om de insatser, inklusive de som rör miljömässig hållbarhet och resurseffektivitet, som skulle kunna bidra till att uppnå ekonomisk lönsamhet, såsom investeringar, utbildning och samarbete.
5. För unga jordbrukare ska det i den affärsplan som avses i punkt 4 a i denna artikel anges att stödmottagaren måste uppfylla definitionen av aktiv jordbrukare i artikel 2.42 inom 18 månader från dagen för etableringen. En stödmottagare som inte har tillräckliga yrkesfärdigheter och yrkeskvalifikationer för att omfattas av den definitionen ska dock vara berättigad att ta emot stöd under förutsättning att denne åtar sig att förvärva dessa yrkesfärdigheter och yrkeskvalifikationer inom 36 månader från dagen för antagandet av beslutet om beviljande av stöd. Detta åtagande måste ingå i affärsplanen.
6. Stöd ska tillhandahållas eller utbetalas i minst två delar eller utbetalningar under en period av fem år.
För unga jordbrukare ska den sista delen eller utbetalningen av stödet vara villkorad av att den affärsplan som avses i punkt 4 a genomförs korrekt.
7. Stödbeloppet per ung jordbrukare ska baseras på den socioekonomiska situationen i den berörda medlemsstaten och ska vara begränsat till 70 000 euro.
Stödbeloppet per småbruk ska vara begränsat till 15 000 euro.
Artikel 19
Startstöd för producentgrupper och producentorganisationer inom jordbrukssektorn
1. Startstöd till producentgrupper och producentorganisationer ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-9 i denna artikel och i kapitel I.
2. Endast producentgrupper eller producentorganisationer som har erkänts officiellt av den behöriga medlemsstatens behöriga myndighet på grundval av en inlämnad affärsplan ska vara berättigade till stöd.
3. Stödet ska beviljas på villkor att den berörda medlemsstaten är skyldig att kontrollera att målen i den affärsplan som avses i punkt 2 har uppnåtts inom fem år från det att producentgruppen eller producentorganisationen erkändes officiellt.
4. Avtal, beslut och samordnande förfaranden som ingås inom ramen för producentgruppen eller producentorganisationen ska iaktta konkurrensreglerna, såsom de tillämpas i enlighet med artiklarna 206-210 i förordning (EU) nr 1308/2013.
5. Följande får inte beviljas stöd:
a)
Produktionsorganisationer, produktionsenheter eller produktionsorgan, såsom företag eller kooperativ, vars uppgift är att förvalta ett eller flera jordbruksföretag och som därför i praktiken är att betrakta som enskilda producenter.
b)
Jordbrukssammanslutningar med verksamhet såsom ömsesidigt stöd, avbytar- och företagsledningstjänster på medlemmarnas jordbruksföretag, men som inte inbegriper en gemensam anpassning av utbudet till marknaden.
c)
Producentgrupper, producentorganisationer eller producentsammanslutningar vilkas syften är oförenliga med artiklarna 152.1 c, 152.3 och 156 i förordning (EU) nr 1308/2013.
6. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader: kostnader för hyra av lämpliga lokaler, inköp av kontorsutrustning, inklusive datorutrustning och programvara, personalkostnader, indirekta kostnader samt juridiska och administrativa avgifter.
Om lokaler köps ska de stödberättigande kostnaderna för lokaler begränsas till motsvarande marknadshyror.
7. Stödet ska utbetalas i form av ett schablonbelopp som utbetalas årligen under de första fem åren från den dag då producentgruppen eller producentorganisationen erkändes officiellt av den behöriga myndigheten på grundval av den affärsplan som avses i punkt 2.
Medlemsstaterna får betala ut det sista delbeloppet först efter det att de kontrollerat att affärsplanen har genomförts korrekt.
Stödet ska minskas gradvis.
8. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
9. Stödbeloppet ska vara begränsat till 500 000 euro.
Artikel 20
Stöd för deltagande i kvalitetssystem för producenter av jordbruksprodukter
1. Följande kategorier av stöd till producenter av jordbruksprodukter ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget:
a)
Stöd för ett första deltagande i kvalitetssystem om det uppfyller villkoren i punkterna 2-6 i denna artikel och i kapitel I.
b)
Stöd för kostnaderna för obligatoriska kontrollåtgärder avseende kvalitetssystem som genomförs i enlighet med unionslagstiftning eller nationell lagstiftning av den behöriga myndigheten eller för dennas räkning, om det uppfyller villkoren i punkterna 2, 4, 6, 7 och 8 i denna artikel och i kapitel I.
c)
Stöd för kostnaderna för marknadsundersökningar, produktutformning och produktdesign och för utarbetande av ansökningar om godkännande inom ramen för kvalitetssystem, om det uppfyller villkoren i punkterna 2, 6, 7 och 8 i denna artikel och i kapitel I.
2. Det stöd som avses i punkt 1 ska beviljas för följande kvalitetssystem:
a)
Kvalitetssystem som upprättats enligt följande förordningar och bestämmelser:
i)
Del II avdelning II kapitel I avsnitt 2 i förordning (EU) nr 1308/2013 när det gäller vin.
ii)
Förordning (EU) nr 1151/2012.
iii)
Rådets förordning (EG) nr 834/2007 (35).
iv)
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 (36).
v)
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 (37).
b)
Kvalitetssystem, inbegripet system för certifiering av jordbruksföretag, för jordbruksprodukter vilka enligt erkännande från medlemsstaterna uppfyller följande kriterier:
i)
Slutproduktens särdrag inom sådana system måste härröra från otvetydiga skyldigheter att garantera
-
särskilda produktegenskaper, eller
-
särskilda jordbruks- eller tillverkningsmetoder, eller
-
en kvalitet på slutprodukten som är väsentligt högre än vad som krävs enligt handelsnormerna när det gäller folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd, djurens välbefinnande eller miljöskydd.
ii)
Systemet måste vara öppet för alla producenter.
iii)
Systemet måste inbegripa bindande slutliga produktspecifikationer och överensstämmelsen med specifikationerna måste kontrolleras av offentliga myndigheter eller ett oberoende inspektionsorgan.
iv)
Systemet måste vara öppet och säkerställa att produkterna kan spåras.
c)
Frivilliga certifieringssystem för jordbruksprodukter som enligt erkännande från den berörda medlemsstaten uppfyller de krav som fastställs i kommissionens meddelande EU:s riktlinjer för bästa metoder när det gäller frivilliga certifieringssystem för jordbruksprodukter och livsmedel (38).
3. Det stöd som avses i punkt 1 a ska beviljas producenter av jordbruksprodukter i form av ett årligt stimulansbidrag vars nivå ska fastställas med hänsyn till de fasta kostnader som uppstår till följd av deltagandet i kvalitetssystemen.
4. Det stöd som avses i punkt 1 a och b får inte beviljas för kostnaden för kontroller som utförs av stödmottagaren själv, eller om det i unionslagstiftningen föreskrivs att kostnaden för kontroller ska bekostas av producenter av jordbruksprodukter och grupper av sådana producenter, utan uppgift om den faktiska nivån på avgifterna.
5. Det stöd som avses i punkt 1 a ska beviljas för en period av högst fem år och ska vara begränsat till 3 000 euro per mottagare per år.
6. Stödet ska vara tillgängligt för alla stödberättigade företag i det berörda området enligt objektivt utformade villkor.
7. Det stöd som avses i punkt 1 b och c får inte innebära direktstöd till stödmottagarna.
Det stöd som avses i punkt 1 b och c ska betalas ut till det organ som är ansvarigt för kontrollåtgärderna, den som tillhandahåller forskning eller den som tillhandahåller rådgivning.
8. Det stöd som avses i punkt 1 b och c ska vara begränsat till 100 % av de faktiska kostnaderna.
Artikel 21
Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder
1. Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-8 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stöd ska omfatta yrkesutbildnings- och kompetensutvecklingsåtgärder, inklusive kurser, workshoppar och coaching, demonstrationer och informationsåtgärder.
Stöd får också omfatta kortvariga utbytesprogram avseende företagsledning och gårdsbesök inom jordbruket.
Stöd för demonstrationsverksamheter får täcka relevanta investeringskostnader.
3. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Kostnader för att organisera yrkesutbildnings- och kompetensutvecklingsåtgärder, inklusive kurser, workshoppar och coaching, demonstrationer och informationsåtgärder.
b)
Kostnader för resa, inkvartering och dagliga utgifter för deltagarna.
c)
Kostnader för avbytare under deltagarnas frånvaro.
d)
När det gäller demonstrationsprojekt i samband med investeringar:
i)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
ii)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
iii)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden i och ii, såsom arvoden för arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden i och ii uppstår.
iv)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
4. De kostnader som avses i punkt 3 d ska vara stödberättigande endast i den utsträckning och under den tid som de används för demonstrationsprojektet.
Endast de avskrivningskostnader som motsvarar demonstrationsprojektets livscykel, beräknade på grundval av allmänt accepterade redovisningsprinciper, ska vara stödberättigande.
5. Stöd som avses i punkt 3 a och c får inte innebära direktstöd till stödmottagarna.
Det stöd som avses i punkt 3 a och c ska betalas ut till den som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationsåtgärderna.
6. Organ som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationsåtgärder ska ha lämplig kapacitet i form av kvalificerad personal och regelbunden utbildning för att kunna utföra dessa uppgifter.
De verksamheter som avses i punkt 2 får tillhandahållas av producentgrupper eller andra organisationer, oberoende av deras storlek.
7. Stödet ska vara tillgängligt för alla stödberättigade företag i det berörda området enligt objektivt utformade villkor.
Om de verksamheter som avses i punkt 2 tillhandahålls av producentgrupper och producentorganisationer får medlemskap i sådana grupper eller organisationer inte utgöra ett villkor för att få tillgång till dessa verksamheter.
Icke-medlemmars bidrag till den berörda producentgruppens eller organisationens administrativa kostnader ska begränsas till kostnaderna för tillhandahållandet av de verksamheter som avses i punkt 2.
8. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
För demonstrationsprojekt som avses i punkt 3 d ska det högsta stödbeloppet vara begränsat till 100 000 euro under en period som omfattar tre räkenskapsår.
Artikel 22
Stöd för rådgivningstjänster
1. Stöd för rådgivningstjänster ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-8 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska vara avsett att hjälpa jordbruksföretag verksamma inom jordbrukssektorn och unga jordbrukare att dra nytta av rådgivningstjänster för att förbättra sina företags eller investeringars ekonomiska prestanda, miljöprestanda, klimatvänlighet och klimattålighet.
3. Rådgivningen ska vara kopplad till minst en unionsprioritering för landsbygdsutveckling i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1305/2013 och ska täcka minst ett av följande inslag:
a)
Skyldigheter som härrör från de föreskrivna verksamhetskrav eller normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som anges i avdelning VI kapitel I i förordning (EU) nr 1306/2013.
b)
I tillämpliga fall, de jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som fastställs i avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013 och bevarande av jordbruksmark enligt artikel 4.1 c i den förordningen.
c)
Åtgärder som syftar till modernisering, uppbyggnad av konkurrenskraft, sektorsintegration, innovation och marknadsorientering samt främjande av entreprenörskap.
d)
Krav som fastställts av medlemsstaterna för genomförande av artikel 11.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG.
e)
Krav som fastställts av medlemsstaterna för genomförande av artikel 55 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (39), särskilt iakttagande av de allmänna principerna för integrerat växtskydd som avses i artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (40).
f)
I tillämpliga fall arbetarskyddsnormer eller skyddsnormer som är kopplade till jordbruksföretaget.
g)
Särskild rådgivning för jordbrukare som etablerar sig för första gången, inbegripet rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet.
4. Rådgivning får också omfatta andra frågor än de som avses i punkt 3 i denna artikel, som rör begränsning av och anpassning till klimatförändringar, biologisk mångfald och vattenskydd enligt vad som anges i bilaga I till förordning (EU) nr 1307/2013 eller som anknyter till jordbruksföretagets ekonomiska resultat och miljöprestanda, inbegripet konkurrensaspekter. Detta kan omfatta utveckling av korta försörjningskedjor, ekologiskt jordbruk och hälsoaspekter på djurhållning.
5. Stödet får inte innebära direktstöd till stödmottagarna. Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller rådgivningstjänsten.
6. De organ som utsetts att tillhandahålla rådgivning ska ha lämpliga resurser i form av regelbundet utbildad och kvalificerad personal och erfarenhet av rådgivning samt tillförlitlighet inom de områden där de tillhandahåller rådgivning.
Rådgivning får tillhandahållas av producentgrupper eller andra organisationer, oberoende av deras storlek.
Under rådgivningen ska leverantören av rådgivningstjänsten respektera den skyldighet att inte röja uppgifter som avses i artikel 13.2 i förordning (EU) nr 1306/2013.
7. Stödet ska vara tillgängligt för alla stödberättigade företag i det berörda området enligt objektivt utformade villkor.
Om rådgivningstjänsten tillhandahålls av producentgrupper och producentorganisationer får medlemskap i sådana grupper eller organisationer inte utgöra ett villkor för att få tillgång till tjänsten.
Icke-medlemmars bidrag till den berörda producentgruppens eller organisationens administrativa kostnader ska begränsas till kostnaderna för tillhandahållandet av rådgivningstjänsten.
8. Stödbeloppet ska vara begränsat till 1 500 euro per rådgivningstillfälle.
Artikel 23
Stöd för avbytartjänster inom jordbruket
1. Stöd för avbytartjänster inom jordbruket ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-5 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska täcka de faktiska kostnaderna för att ersätta en jordbrukare, en fysisk person som är en medlem i jordbrukshushållet eller en anställd under deras frånvaro från arbetet på grund av sjukdom, inbegripet deras barns sjukdom, semester, mödraledighet och föräldraledighet eller vid dödsfall.
3. Den totala varaktigheten av ersättandet ska vara begränsad till tre månader per år och stödmottagare, med undantag för mödraledighet och föräldraledighet, som var och en ska vara begränsad till sex månader.
4. Stödet får inte innebära direktstöd till stödmottagarna.
Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller avbytartjänsten.
Avbytartjänsten får tillhandahållas av producentgrupper och producentorganisationer, oberoende av deras storlek. I så fall får medlemskap i sådana grupper eller organisationer inte utgöra ett villkor för att få tillgång till tjänsten.
5. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de faktiska kostnaderna.
Artikel 24
Stöd för säljfrämjande åtgärder till förmån för jordbruksprodukter
1. Stöd för säljfrämjande åtgärder till förmån för jordbruksprodukter ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-8 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska täcka kostnaderna för följande:
a)
Anordnande av och deltagande i tävlingar, mässor och utställningar.
b)
Publikationer avsedda att öka medvetenheten om jordbruksprodukter hos den bredare allmänheten.
3. De publikationer som avses i punkt 2 b får inte hänvisa till något visst företag, varumärke eller ursprung.
Denna inskränkning ska dock inte gälla för hänvisningar till ursprung för jordbruksprodukter som omfattas av följande:
a)
Kvalitetssystem som avses i artikel 20.2 a, förutsatt att hänvisningen exakt motsvarar den som är skyddad av unionen.
b)
Kvalitetssystem som avses i artikel 20.2 b och c, förutsatt att hänvisningen är sekundär i förhållande till budskapet.
4. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader för anordnande av och deltagande i tävlingar, mässor och utställningar som avses i punkt 2 a:
a)
Deltagaravgifter.
b)
Resekostnader och kostnader för djurtransporter.
c)
Kostnader för publikationer och webbplatser som tillkännager evenemanget.
d)
Hyra för utställningslokaler och montrar och kostnaderna för att montera och nedmontera dem.
e)
Symboliska priser upp till ett värde av 1 000 euro per pris och vinnare av en tävling.
5. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader för sådana publikationer avsedda att öka medvetenheten om jordbruksprodukter hos den bredare allmänheten som avses i punkt 2 b:
a)
Kostnader för publikationer i tryckt och elektronisk media och webbplatser samt inslag i elektronisk media, på radio eller tv, som syftar till att lägga fram faktauppgifter om producenter från en viss region eller producenter av en viss jordbruksprodukt, under förutsättning att uppgifterna är neutrala och att alla producenter har samma möjligheter att få vara med i publikationen.
b)
Kostnader för att sprida vetenskaplig kunskap och faktauppgifter om
i)
kvalitetssystem som avses i artikel 20.2 och som är öppna för jordbruksprodukter från andra medlemsstater och tredjeländer,
ii)
generiska jordbruksprodukter och deras fördelar i näringshänseende och förslag på användning av dem.
6. Stödet ska beviljas
a)
som naturaförmån, eller
b)
på grundval av ersättning för stödmottagarens faktiska kostnader.
Om stödet beviljas som naturaförmån får stödet inte innebära direktstöd till stödmottagarna utan ska betalas ut till den som tillhandahåller de säljfrämjande åtgärderna.
Säljfrämjande åtgärder får tillhandahållas av producentgrupper eller andra organisationer, oberoende av deras storlek.
Stöd för symboliska priser som avses i punkt 4 e ska betalas ut till leverantören av de säljfrämjande åtgärderna endast om priset verkligen har tilldelats och vid uppvisande av bevis på priset.
7. Stöd för säljfrämjande åtgärder ska vara tillgängligt för alla stödberättigade företag i det berörda området enligt objektivt utformade villkor.
Om den säljfrämjande åtgärden genomförs av producentgrupper och producentorganisationer får deltagandet inte vara begränsat till medlemmar i dessa grupper eller organisationer och eventuella bidrag i form av administrationsavgifter för gruppen eller organisationen ska vara begränsade till kostnaden för att tillhandahålla de säljfrämjande åtgärderna.
8. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Artikel 25
Stöd för att kompensera för skador som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof
1. Stöd för att kompensera mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion för skador som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-10 i denna artikel och i kapitel I.
2. Följande villkor ska gälla för stöd som beviljas enligt denna artikel:
a)
Medlemsstatens behöriga myndighet ska formellt ha erkänt händelsens karaktär av allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof.
b)
Det ska finnas ett direkt orsakssamband mellan den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof och den skada som företaget lidit.
3. Stödet ska betalas direkt till det berörda företaget eller till en producentgrupp eller producentorganisation som det företaget är medlem i.
Om stödet betalas till en producentgrupp eller producentorganisation får stödbeloppet inte överstiga det stödbelopp som det företaget är berättigat till.
4. Stödordningar ska inrättas inom tre år från den dag då den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof inträffade.
Stödet ska betalas ut inom fyra år från den dagen.
5. De stödberättigande kostnaderna ska vara kostnaderna för den skada som uppstått som en direkt följd av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, såsom denna bedömts antingen av en offentlig myndighet, av en oberoende expert som är erkänd av den beviljande myndigheten eller av ett försäkringsföretag.
Denna skada ska omfatta följande:
a)
Det inkomstbortfall till följd av fullständig eller delvis förstörelse av jordbruksproduktionen och produktionsmedlen som avses i punkt 6.
b)
Den materiella skada som avses i punkt 7.
6. Inkomstbortfallet ska beräknas genom att
a)
resultatet av multiplikationen av den producerade mängden jordbruksprodukter under det år då den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof inträffade, eller varje påföljande år som påverkas av den fullständiga eller delvisa förstörelsen av produktionsmedlen, med det genomsnittliga försäljningspriset under det året, subtraheras
från
b)
resultatet av multiplikationen av den genomsnittliga årliga producerade mängden jordbruksprodukter under den treårsperiod som föregick den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, eller genomsnittet under tre år inom den femårsperiod som föregick den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas, med det genomsnittliga försäljningspriset.
Inkomstbortfallet får beräknas antingen på jordbrukets årliga produktionsnivå eller på växtodlings- eller djurnivå.
Beloppet får ökas med andra kostnader som stödmottagaren haft till följd av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof.
Beloppet ska minskas med eventuella kostnader som till följd av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof inte uppstått.
Index får användas vid beräkningen av stödmottagarens jordbruksproduktion, under förutsättning att den beräkningsmetod som används gör det möjligt att fastställa stödmottagarens faktiska förlust under det aktuella året.
7. Den materiella skadan på tillgångar såsom jordbruksbyggnader, utrustning, maskiner, lager och produktionsmedel som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof ska beräknas på grundval av den berörda tillgångens reparationskostnad eller ekonomiska värde före den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof.
Den får inte överstiga de reparationskostnader eller den minskning av det skäliga marknadsvärdet som katastrofen orsakat, det vill säga skillnaden mellan tillgångens värde omedelbart före och omedelbart efter den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof.
Om stödmottagarens inkomstbortfall som avses i punkt 6 beräknas på växtodlings- eller djurnivå ska endast den materiella skada som avser den aktuella växtodlingen eller de aktuella djuren beaktas.
8. Beräkningen av den skada som uppstått på grund av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof ska göras för den enskilda stödmottagaren.
9. Stöd som beviljas enligt denna artikel ska minskas med 50 % om det inte beviljas stödmottagare som har tecknat en försäkring som täcker minst 50 % av deras genomsnittliga årsproduktion eller produktionsrelaterade inkomst och de statistiskt sett oftast förekommande klimatriskerna i den berörda medlemsstat eller region som omfattas av försäkringen.
10. Stödet och varje annan ersättning som stödmottagaren erhållit för att kompensera för förlusterna, inbegripet betalningar enligt andra nationella åtgärder eller unionsåtgärder eller från försäkringar för den skada för vilken stöd ges, ska begränsas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.
Stödnivån får ökas till 90 % i områden med naturliga begränsningar.
Artikel 26
Stöd för kostnaderna för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och stöd för att kompensera för skador orsakade av djursjukdomar eller skadegörare på växter
1. Stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion för kostnaderna för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar och skadegörare på växter och stöd för att kompensera sådana företag för förluster orsakade av sådana djursjukdomar eller skadegörare på växter ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-13 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stöd ska endast betalas ut
a)
avseende djursjukdomar eller skadegörare på växter för vilka det finns unionsregler eller nationella regler, oavsett om de är fastställda i lagar eller i andra författningar, och
b)
som en del av
i)
ett offentligt program på unionsnivå, nationell nivå eller regional nivå för förebyggande, kontroll eller utrotning av den berörda djursjukdomen eller skadegöraren på växter, eller
ii)
en nödåtgärd som ålagts av behörig myndighet, eller
iii)
åtgärder för att utrota eller begränsa spridningen av en skadegörare på växter som genomförts i enlighet med rådets direktiv 2000/29/EG.
Det program och de åtgärder som avses i led b ska innehålla en beskrivning av de berörda åtgärderna för förebyggande, kontroll eller utrotning.
3. Stödet får inte avse åtgärder för vilka det i unionslagstiftning föreskrivs att kostnaden för åtgärderna ska bäras av stödmottagaren, såvida inte kostnaden för sådana åtgärder helt och hållet täcks av obligatoriska avgifter för stödmottagarna.
4. När det gäller djursjukdomar får stöd endast ges för djursjukdomar som avses i den förteckning över djursjukdomar som upprättas av Världsorganisationen för djurens hälsa eller de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 (41).
5. Stödet ska betalas direkt till det berörda företaget eller till en producentgrupp eller producentorganisation som det företaget är medlem i.
Om stödet betalas till en producentgrupp eller producentorganisation får stödbeloppet inte överstiga det stödbelopp som det företaget är berättigat till.
6. Stödordningar ska inrättas inom tre år från den dag då den kostnad eller förlust som orsakats av djursjukdomen eller skadegöraren på växter uppstod.
Stödet ska betalas ut inom fyra år från den dagen.
7. Vad gäller förebyggande åtgärder ska stödet täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Hälsokontroller.
b)
Analyser, inbegripet in vitro-diagnostik.
c)
Tester och andra undersökningsåtgärder, inbegripet TSE- och BSE-tester.
d)
Inköp, lagring, insättande och distribution av vaccin, mediciner, ämnen för behandling av djur, behandlingar och växtskyddsprodukter.
e)
Förebyggande slakt eller utslaktning av djur eller destruktion av animaliska produkter och växter samt rengöring och desinfektion av företaget och utrustning.
8. Vad gäller kontroll- och utrotningsåtgärder ska stödet täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Tester och andra undersökningsåtgärder när det gäller djursjukdomar, inbegripet TSE- och BSE-tester.
b)
Inköp, lagring, insättande och distribution av vaccin, mediciner, ämnen för behandling av djur, behandlingar och växtskyddsprodukter.
c)
Slakt eller utslaktning och destruktion av djur och destruktion av produkter knutna till dem, eller destruktion av växter, inbegripet de som dör eller destrueras till följd av vaccinationer eller andra åtgärder som beslutats av de behöriga myndigheterna, och rengöring och desinfektion av företaget och utrustning.
9. Vad gäller stöd för att avhjälpa skador orsakade av djursjukdomar eller skadegörare på växter ska kompensationen beräknas endast i förhållande till följande:
a)
Marknadsvärdet av de djur som har slaktats eller avlivats eller som har dött eller de produkter, knutna till dem, eller de växter som destruerats
i)
till följd av djursjukdomen eller skadegöraren på växter,
ii)
som en del av ett offentligt program eller en åtgärd som avses i punkt 2 b.
Marknadsvärdet ska fastställas på grundval av värdet av djuren, produkterna eller växterna omedelbart innan varje misstanke om djursjukdomen eller skadegöraren på växter väcktes eller bekräftades.
b)
Inkomstbortfall till följd av karantäntvång, svårigheter när det gäller återställande av djurbesättningen eller återplantering och obligatoriskt växelbruk som åläggs som en del av ett offentligt program eller en åtgärd som avses i punkt 2 b.
Beloppet ska minskas med eventuella kostnader som till följd av djursjukdomen eller skadegöraren på växter inte uppstått för stödmottagaren, som stödmottagaren annars skulle ha haft.
10. Stödet för att kompensera för skador orsakade av djursjukdomar eller skadegörare på växter ska vara begränsat till kostnader och skador som orsakats av djursjukdomar och skadegörare på växter
a)
vilkas utbrott formellt har erkänts av den behöriga myndigheten, vad gäller en djursjukdom, eller
b)
vilkas förekomst formellt har erkänts av den behöriga myndigheten, vad gäller skadegörare på växter.
11. Stöd avseende de stödberättigande kostnader som anges i punkterna 7 och 8 ska beviljas som naturaförmån och ska betalas ut till den som tillhandahåller åtgärderna för förebyggande och utrotning.
Genom undantag från första stycket i denna punkt får stöd avseende de stödberättigande kostnader som avses i följande punkter beviljas direkt till stödmottagaren i form av ersättning för stödmottagarens faktiska kostnader:
a)
Punkterna 7 d och 8 b vad gäller djursjukdomar eller skadegörare på växter.
b)
Punkterna 7 e och 8 c vad gäller skadegörare på växter och för rengöring och desinfektion av företaget och utrustning.
12. Individuellt stöd får inte beviljas om det är fastställt att djursjukdomen eller skadedjursangreppet på växter orsakats avsiktligen eller av oaktsamhet av stödmottagaren.
13. Stödet och varje annan ersättning som stödmottagaren erhållit, inbegripet betalningar enligt andra nationella åtgärder eller unionsåtgärder eller från försäkringar, för samma stödberättigande kostnader som de som avses i punkterna 7, 8 och 9 ska begränsas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Artikel 27
Stöd till animaliesektorn och stöd för avlivade eller självdöda djur
1. Följande stöd till djuruppfödare ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2 och 3 i denna artikel och i kapitel I:
a)
Stöd på upp till 100 % av de administrativa kostnaderna för upprättande och upprätthållande av stamböcker.
b)
Stöd på upp till 70 % av kostnaderna för tester som utförs av eller på uppdrag av tredje man för att fastställa djurens genetiska kvalitet eller avkastning, med undantag för kontroller som utförs av djurens ägare och rutinkontroller av mjölkens kvalitet.
c)
Stöd på upp till 100 % av kostnaderna för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur, och 75 % av kostnaderna för destruering av sådana avlivade eller självdöda djur eller stöd på upp till en likvärdig stödnivå för kostnaderna för premier som erläggs av jordbrukare för försäkring som täcker kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur.
d)
Stöd på upp till 100 % av kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur om stödet finansieras via avgifter eller obligatoriska bidrag till finansieringen av destrueringen av sådana avlivade eller självdöda djur, förutsatt att sådana avgifter eller bidrag är begränsade till och direkt påläggs köttsektorn.
e)
Stöd på 100 % av kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur om det finns en skyldighet att utföra TSE-tester på djuren i fråga eller i fråga om ett utbrott av en djursjukdom som avses i artikel 26.4.
2. Det stöd som avses i punkt 1 c, d och e ska vara villkorat av att det finns ett enhetligt övervakningsprogram som säkerställer ett säkert bortskaffande av avlivade eller självdöda djur i medlemsstaten.
Stöd för kostnaderna för premier som jordbrukare betalar för försäkring som täcker kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur som avses i punkt 1 c i denna artikel ska iaktta de villkor som anges i artikel 28.2.
3. Stödet ska tillhandahållas som naturaförmån och får inte innebära direktstöd till stödmottagarna.
För att underlätta administrationen av det stöd som avses i punkt 1 c, d och e får stödet betalas ut till ekonomiska aktörer eller organ som
a)
är verksamma i produktionsled efter de företag som är verksamma inom animaliesektorn, och
b)
tillhandahåller tjänster som har samband med bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur.
Artikel 28
Stöd för betalning av försäkringspremier
1. Stöd som beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag verksamma inom primär jordbruksproduktion för betalning av försäkringspremier ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-6 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet får inte
a)
utgöra ett hinder för den inre marknaden för försäkringstjänster,
b)
vara begränsat till försäkringar som tillhandahålls av ett enda försäkringsföretag eller en enda grupp av försäkringsföretag,
c)
ges på villkor att försäkringsavtalet ska ingås med ett företag som är etablerat i den berörda medlemsstaten.
3. Försäkringen ska vara avsedd att täcka förluster orsakade av något av följande:
a)
Naturkatastrofer.
b)
En allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof och andra allvarliga klimathändelser.
c)
Djursjukdomar eller skadegörare på växter.
d)
Skyddade djur.
4. Försäkringen
a)
får endast ersätta kostnaden för de förluster som avses i punkt 3,
b)
får inte vara kopplad till krav på eller specificering av typ eller volym av framtida jordbruksproduktion.
5. Medlemsstaterna får begränsa den andel av försäkringspremien som är stödberättigande genom att tillämpa lämpliga stödtak.
6. Stödnivån ska vara begränsad till 65 % av kostnaderna för försäkringspremien.
AVSNITT 2
Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag
Artikel 29
Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag
1. Stöd för investeringar i syfte att bevara kultur- och naturarv på jordbruksföretag ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-6 i denna artikel och i kapitel I.
2. Investeringen ska följa unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning.
3. Stödet ska beviljas för kultur- och naturarv i form av naturlandskap och byggnader som formellt har erkänts som kultur- eller naturarv av den berörda medlemsstatens behöriga offentliga myndigheter.
4. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader avsedda att bevara kultur- och naturarv:
a)
Kostnader för investeringar i materiella tillgångar.
b)
Anläggningsarbeten.
5. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
6. Stöd för anläggningsarbeten ska vara begränsat till 10 000 euro per år.
AVSNITT 3
Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn
Artikel 30
Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn
1. Stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.2 b i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om de uppfyller villkoren i punkterna 2-8 i denna artikel och i kapitel I.
2. Följande villkor ska gälla för stöd som beviljas enligt denna artikel:
a)
Medlemsstatens behöriga myndighet ska formellt ha erkänt händelsens karaktär av naturkatastrof.
b)
Det ska finnas ett direkt orsakssamband mellan naturkatastrofen och den skada som företaget lidit.
3. Stödet ska betalas direkt till det berörda företaget eller till en producentgrupp eller producentorganisation som det företaget är medlem i.
Om stödet betalas till en producentgrupp eller producentorganisation får stödbeloppet inte överstiga det stödbelopp som det företaget är berättigat till.
4. Stödordningar som avser en viss naturkatastrof ska inrättas inom tre år från den dag då naturkatastrofen inträffade.
Stödet ska betalas ut inom fyra år från den dagen.
5. De stödberättigande kostnaderna ska vara kostnaderna för den skada som uppstått som en direkt följd av naturkatastrofen, såsom denna bedömts antingen av en offentlig myndighet, av en oberoende expert som är erkänd av den beviljande myndigheten eller av ett försäkringsföretag.
Denna skada kan omfatta följande:
a)
Materiell skada på tillgångar, såsom byggnader, utrustning, maskiner, lager och produktionsmedel.
b)
Inkomstbortfall till följd av fullständig eller delvis förstörelse av jordbruksproduktionen och jordbruksproduktionsmedlen.
Skadan ska beräknas för den enskilda stödmottagaren.
6. Beräkningen av den materiella skadan ska baseras på den berörda tillgångens reparationskostnad eller ekonomiska värde före katastrofen. Den får inte överstiga de reparationskostnader eller den minskning av det skäliga marknadsvärdet som katastrofen orsakat, det vill säga skillnaden mellan tillgångens värde omedelbart före och omedelbart efter katastrofen.
7. Inkomstbortfallet ska beräknas genom att
a)
resultatet av multiplikationen av den producerade mängden jordbruksprodukter under det år då naturkatastrofen inträffade, eller varje påföljande år som påverkas av den fullständiga eller delvisa förstörelsen av produktionsmedlen, med det genomsnittliga försäljningspriset under det året, subtraheras
från
b)
resultatet av multiplikationen av den genomsnittliga årliga producerade mängden jordbruksprodukter under den treårsperiod som föregick naturkatastrofen eller genomsnittet under tre år inom den femårsperiod som föregick naturkatastrofen, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas, med det genomsnittliga försäljningspriset.
Beloppet får ökas med andra kostnader som stödmottagaren har haft till följd av den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof.
Beloppet ska minskas med eventuella kostnader som till följd av naturkatastrofen inte uppstått.
Index får användas vid beräkningen av stödmottagarens årsproduktion, under förutsättning att den beräkningsmetod som används gör det möjligt att fastställa stödmottagarens faktiska förlust under det aktuella året.
8. Stödet och andra betalningar som erhållits för att kompensera för skadan, inbegripet ersättningar från försäkringar, ska begränsas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
AVSNITT 4
Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn
Artikel 31
Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn
1. Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-7 i denna artikel och i kapitel I.
2. Det understödda projektet ska vara av intresse för alla företag som är verksamma inom den berörda jordbruks- eller skogsbrukssektorn eller delsektorn.
3. Före dagen för inledandet av det understödda projektet ska följande information offentliggöras på internet:
a)
Information om att det understödda projektet ska genomföras.
b)
Målen för det understödda projektet.
c)
Ett ungefärligt datum för offentliggörande av de förväntade resultaten av det understödda projektet.
d)
Uppgift om var på internet de förväntade resultaten av det understödda projektet kommer att offentliggöras.
e)
En angivelse av att resultaten av det understödda projektet kommer att hållas tillgängliga kostnadsfritt för alla företag som är verksamma inom den berörda jordbruks- eller skogsbrukssektorn eller delsektorn.
4. Resultatet av det understödda projektet ska göras tillgängligt på internet från och med projektets slutdatum eller från och med den dag då eventuella uppgifter om dessa resultat ges till medlemmar i en viss organisation, beroende på vilket som infaller först. Resultaten ska hållas tillgängliga på internet i minst fem år från och med det understödda projektets slutdatum.
5. Stöd ska beviljas direkt till organisationen för forskning eller kunskapsspridning.
Stödet får inte medföra att företag verksamma inom jordbrukssektorn får stöd som är baserat på priset på jordbruksprodukter.
6. De stödberättigande kostnaderna ska vara följande:
a)
Personalkostnader för forskare, tekniker och annan stödpersonal i den omfattning som de arbetar med projektet.
b)
Kostnader för instrument, utrustning, byggnader och mark i den utsträckning och under den tid de tas i anspråk för det understödda projektet. Om instrumenten och utrustningen inte används under projektets hela livscykel anses endast de avskrivningskostnader som motsvarar forskningsprojektets livscykel, beräknade på grundval av allmänt accepterade redovisningsprinciper, vara stödberättigande.
c)
Kostnader för byggnader och mark i den utsträckning och under den tid som de används för projektet. När det gäller byggnader anses endast de avskrivningskostnader som motsvarar forskningsprojektets livscykel, beräknade på grundval av allmänt accepterade redovisningsprinciper, vara stödberättigande. För mark är kostnader för överlåtelse på affärsmässiga villkor eller faktiska kapitalkostnader stödberättigande.
d)
Kostnader för kontraktsforskning, kunnande och patent, som har köpts eller hyrts in från utomstående källor på marknadsvillkor samt kostnader för konsulttjänster och motsvarande tjänster som används uteslutande för forskningsverksamheten.
e)
Ytterligare omkostnader och andra driftskostnader, inklusive kostnader för material, insatsvaror och liknande produkter, som uppkommit som en direkt följd av det understödda projektet.
7. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
AVSNITT 5
Stöd till förmån för skogsbruk
Artikel 32
Stöd för beskogning och skapande av skogsmark
1. Stöd för beskogning och skapande av skogsmark som beviljas offentliga och privata markinnehavare samt deras sammanslutningar ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-16 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. När det rör sig om beskogning av statligt ägd mark får stöd endast beviljas om det organ som förvaltar marken är ett privat organ eller en kommun.
5. Begränsningar vad gäller äganderätt till skogar, som avses i punkt 4, ska inte gälla för tropiska eller subtropiska skogar och inte heller för skogsarealerna i territorierna Azorerna, Madeira, Kanarieöarna, de mindre Egeiska öarna och de franska utomeuropeiska departementen.
6. Stöd ska beviljas för beskogning och skapande av skogsmark på jordbruksmark och på annan mark än jordbruksmark.
7. Stödet för beskogning och skapande av skogsmark ska täcka etableringskostnaderna och ett årligt bidrag per hektar.
Stödet för beskogning och skapande av skogsmark får omfatta investeringsinsatser.
Stöd för beskogning av mark som ägs av offentliga myndigheter eller för snabbväxande träd ska endast täcka etableringskostnaderna.
8. Stöd för beskogning och skapande av skogsmark med anknytning till investeringsinsatser ska omfatta följande stödberättigande kostnader:
a)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
b)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
c)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden a och b uppstår.
d)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
e)
Kostnaderna för upprättande av skogsbruksplaner eller likvärdiga instrument.
Rörelsekapital ska inte anses vara en stödberättigande kostnad.
9. Investeringsinsatserna ska vara förenliga med unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning om miljöskydd. För investeringsinsatser som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt direktiv 2011/92/EU ska stödet vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
10. Följande etableringskostnader kan vara stödberättigande:
a)
Kostnader för planteringsmaterial och förökningsmaterial.
b)
Planteringskostnader och kostnader som är direkt knutna till planteringen.
c)
Kostnader för andra därmed sammanhängande åtgärder, såsom lagring och behandling av sticklingar med nödvändiga förebyggande material och skyddsmaterial.
d)
Kostnader för återplantering som är nödvändig under det första året av beskogning.
11. Det årliga bidraget per hektar ska täcka kostnaderna för bortfallet av jordbruksinkomster och för underhåll, inklusive tidiga och sena röjningar, och ska betalas ut för en period av högst tolv år från den dag då stödet beviljades.
12. Stöd får inte beviljas för plantering av följande träd:
a)
träd i skottskog med kort omloppstid,
b)
julgranar, eller
c)
snabbväxande träd avsedda för energiproduktion.
13. De arter som planteras ska vara anpassade för de miljö- och klimatförhållanden som råder i området och uppfylla grundläggande miljökrav.
14. I områden där beskogning försvåras av svåra mark- och klimatförhållanden får stöd beviljas för plantering av fleråriga vedartade arter, såsom snår eller buskar som är lämpliga för de lokala förhållandena.
15. För stödmottagare över en viss storlek, vilken ska fastställas av medlemsstaterna i deras landsbygdsprogram, ska stöd villkoras av att relevant information läggs fram från en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument i överensstämmelse med hållbart skogsbruk, enligt den definition som fastställdes av andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa 1993.
16. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Artikel 33
Stöd för system för trädjordbruk
1. Stöd för system för trädjordbruk som beviljas privata markinnehavare, kommuner och deras sammanslutningar ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-11 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Stödet för system för trädjordbruk ska täcka etableringskostnaderna och ett årligt bidrag per hektar.
Stödet för system för trädjordbruk får omfatta investeringsinsatser.
5. Stöd för system för trädjordbruk med anknytning till investeringsinsatser ska omfatta följande stödberättigande kostnader:
a)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
b)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
c)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden a och b uppstår.
d)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
e)
Kostnaderna för upprättande av skogsbruksplaner eller likvärdiga instrument.
Rörelsekapital ska inte anses vara en stödberättigande kostnad.
6. Investeringsinsatserna ska vara förenliga med unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning om miljöskydd. För investeringsinsatser som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt direktiv 2011/92/EU ska stödet vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
7. Följande etableringskostnader kan vara stödberättigande:
a)
Kostnaderna för att inrätta systemet för trädjordbruk genom plantering av träd, inbegripet kostnaderna för planteringsmaterial, plantering, lagring och behandling av sticklingar med nödvändiga förebyggande material och skyddsmaterial.
b)
Kostnaderna för att inrätta systemet för trädjordbruk genom omvandling av befintliga skogar eller annan skogsmark, inbegripet kostnaderna för trädavverkning, gallring och beskärning samt skydd mot betande djur.
c)
Andra kostnader som är direkt knutna till inrättandet av ett system för trädjordbruk, såsom kostnader för genomförbarhetsstudier, etableringsplan, markundersökning, markberedning och markskydd.
d)
Kostnaderna för silvopastorala system, det vill säga betessystem samt bevattnings- och skyddsanläggningar.
e)
Kostnader för nödvändig behandling i samband med inrättandet av ett system för trädjordbruk, inbegripet bevattning och beskärning.
f)
Kostnaderna för återplantering under det första året efter inrättandet av ett system för trädjordbruk.
8. Det årliga bidraget per hektar ska täcka kostnaderna för underhåll av trädjordbruket och ska betalas ut för en period av högst fem år från den dag då stödet beviljades.
De stödberättigande kostnaderna för underhåll får avse de inrättade trädbältena, ogräsrensning, beskärning och klippning samt skyddsåtgärder och -investeringar såsom stängsel eller enskilda skyddsrör.
9. Medlemsstaterna ska fastställa det högsta antal träd som får planteras per hektar, med beaktande av följande:
a)
lokala mark- och klimatförhållanden samt miljöförhållanden,
b)
skogsarter, och
c)
behovet av att säkra en hållbar användning av marken inom jordbruket.
10. För stödmottagare över en viss storlek, vilken ska fastställas av medlemsstaterna i deras landsbygdsprogram, ska stöd villkoras av att relevant information läggs fram från en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument i överensstämmelse med hållbart skogsbruk, enligt den definition som fastställdes av andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa 1993.
11. Den högsta stödnivån ska vara begränsad till
a)
80 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringsinsatser och av de etableringskostnader som avses i punkterna 5 och 7, och
b)
100 % av det årliga bidrag som avses i punkt 8.
Artikel 34
Stöd för förebyggande och återställande av skador på skogar till följd av skogsbränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter och andra katastrofer
1. Stöd för förebyggande och återställande av skador på skogar som uppstår till följd av skogsbränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, andra katastrofer samt händelser relaterade till klimatförändringar i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) nr 1305/2013 som beviljas privata och offentliga skogsbrukare och andra privaträttsliga och offentliga organ och deras sammanslutningar ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.2 b eller, beroende på vad som är tillämpligt, artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-12 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Endast skogsområden där risken för skogsbränder enligt den berörda medlemsstatens skogsskyddsplan klassificeras som medelhög till hög ska vara berättigade till stöd som avser förebyggande åtgärder mot skogsbrand.
5. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Upprättande av en skyddande infrastruktur.
b)
Lokala, småskaliga åtgärder för att förebygga brand eller andra naturliga faror, inbegripet användning av betande djur.
c)
Upprättande och förbättrande av system för övervakning av skogsbränder, skadegörare på växter och sjukdomar samt av kommunikationsutrustning.
d)
Återställande av skogspotential som har skadats till följd av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter, andra katastrofer och händelser relaterade till klimatförändringar.
6. Stödet får omfatta underhållskostnader vid brandgator.
7. Stöd får inte beviljas för jordbruksrelaterad verksamhet i områden som omfattas av åtaganden om miljövänligt jordbruk.
8. Vid återställande av skogspotential som avses i punkt 5 d får stöd endast beviljas under förutsättning att den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter formellt har erkänt
a)
att branden, naturkatastrofen, den allvarliga klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarlig klimathändelser, skadedjursangreppet, katastrofen eller händelsen relaterad till klimatförändringar har inträffat, och
b)
att den händelse som avses i led a i denna punkt, inbegripet åtgärder som antagits i enlighet med direktiv 2000/29/EG för att utrota eller begränsa spridningen av ett skadedjursangrepp, har orsakat förstörelse av minst 20 % av den berörda skogspotentialen.
9. När det gäller stöd för förebyggande av skador på skogar till följd av skadegörare på växter ska risken för att skadedjursangreppet ska inträffa underbyggas med vetenskapliga bevis och erkännas av en offentlig vetenskapsorganisation.
Förteckningen över skadegörare som kan orsaka ett skadedjursangrepp ska anges i den berörda medlemsstatens landsbygdsprogram.
10. De understödda verksamheterna eller projekten ska vara förenliga med medlemsstaternas skogsskyddsplaner.
För stödmottagare över en viss storlek, vilken ska fastställas av medlemsstaterna, ska stöd villkoras av att relevant information läggs fram från en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument i överensstämmelse med hållbart skogsbruk, enligt den definition som fastställdes av andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa 1993, med närmare uppgifter om de förebyggande målen.
Andra kostnader förknippade med skogsbrukssektorns särdrag än de som avses i punkt 5 får betraktas som stödberättigande kostnader.
11. Stöd får inte beviljas för inkomstbortfall till följd av bränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, skadegörare på växter och andra katastrofer.
12. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Stöd som beviljas för de stödberättigande kostnader som avses i punkt 5 d och varje annan ersättning som stödmottagaren erhållit, inbegripet betalningar enligt andra nationella åtgärder eller unionsåtgärder eller från försäkringar, för samma stödberättigande kostnader ska begränsas till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Artikel 35
Stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde
1. Stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde som beviljas fysiska personer, privata och offentliga skogsbrukare, privaträttsliga och offentliga organ samt deras sammanslutningar ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-8 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Investeringarna ska syfta till att fullgöra åtaganden om miljömål, om tillhandahållande av ekosystemtjänster eller om stärkande av skogars eller skogsmarkers skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten eller förbättring av ekosystemens potential att begränsa klimatförändringar, utan att utesluta ekonomiska vinster på lång sikt.
5. Investeringen ska vara förenlig med unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning om miljöskydd. För investeringar som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt direktiv 2011/92/EU ska stödet vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
6. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
b)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
c)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden för arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden a och b uppstår.
d)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
e)
Kostnaderna för upprättande av skogsbruksplaner eller likvärdiga instrument.
7. Andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter ska inte anses vara stödberättigande kostnader.
Rörelsekapital ska inte anses vara en stödberättigande kostnad.
8. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Artikel 36
Stöd för nackdelar i samband med skogsområden inom Natura 2000
1. Stöd för nackdelar i samband med skogsområden inom Natura 2000 enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 92/43/EEG och i artikel 3 i direktiv 2009/147/EG som beviljas privata skogsbrukare och sammanslutningar av privata skogsbrukare ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-6 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Stödet ska beviljas på årsbasis per hektar skog i syfte att kompensera stödmottagarna för merkostnader och inkomstbortfall till följd av nackdelar i de skogsområden som avses i punkt 5 i denna artikel, i samband med genomförandet av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG.
5. Följande skogsområden ska vara berättigade till stöd:
a)
Skogsområden inom Natura 2000 i enlighet med artikel 3 i direktiv 92/43/EEG och artikel 3 i direktiv 2009/147/EG.
b)
Element i naturen som bidrar till genomförandet av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG; dessa områden får inte överstiga 5 % av de områden som ingår i nätet Natura 2000 och det berörda landsbygdsprogrammets territoriella tillämpningsområde.
6. Stödet ska vara begränsat till högst 500 euro per hektar och år under den inledande perioden om högst fem år och därefter 200 euro per hektar och år.
Dessa belopp får i undantagsfall höjas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska vara motiverade i landsbygdsprogrammen.
Medlemsstaterna ska från stödet dra av det belopp som krävs för att säkerställa att det inte förekommer dubbelfinansiering av de metoder som avses i artikel 29 i förordning (EU) nr 1307/2013.
Artikel 37
Stöd för tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd
1. Stöd för tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd som beviljas offentliga eller privata skogsbrukare, andra privaträttsliga eller offentliga organ och deras sammanslutningar ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-9 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. När det rör sig om tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd avseende statligt ägd skog får stöd endast beviljas om det organ som förvaltar skogen är ett privat organ eller en kommun.
5. För skogsbruk över en viss storlek, vilken ska fastställas av medlemsstaterna, ska stöd villkoras av att relevant information läggs fram från en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument i överensstämmelse med hållbart skogsbruk, enligt den definition som fastställdes av andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa 1993.
6. Stödet ska beviljas per hektar skogsmark.
7. Stödet ska endast omfatta åtaganden som går utöver de bindande krav som fastställs i den nationella skogslagstiftningen eller annan relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning. De bindande nationella kraven ska vara tydligt identifierade.
Åtaganden ska göras för en period på mellan fem och sju år. Om det är nödvändigt och vederbörligen motiverat får medlemsstaterna dock besluta om en längre period för vissa typer av åtaganden.
8. Stödet ska kompensera stödmottagarna för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som de åtaganden som avses i punkt 7 ger upphov till.
Om det är nödvändigt får stödet omfatta transaktionskostnader upp till ett värde av 20 % av stödet.
I vederbörligen motiverade fall får det för insatser som rör miljöskydd beviljas stöd som ett schablonbelopp eller som ett engångsstöd per enhet för åtaganden som handlar om att avstå från kommersiellt bruk av träd och skogar, beräknat på grundval av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppstår.
9. Stödet ska vara begränsat till högst 200 euro per hektar och år.
Detta högsta belopp får i undantagsfall höjas, med beaktande av särskilda omständigheter som ska vara motiverade i landsbygdsprogrammen.
Artikel 38
Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder inom skogsbrukssektorn
1. Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder som beviljas till förmån för företag som är verksamma inom skogsbrukssektorn ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-6 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska omfatta yrkesutbildnings- och kompetensutvecklingsåtgärder, inklusive kurser, workshoppar och coaching, demonstrationer och informationsåtgärder.
Stödet får också täcka kortvariga utbytesprogram och besöksprogram inom skogsbruket.
Stöd för demonstrationsverksamheter får täcka relevanta investeringskostnader.
3. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Kostnaderna för att organisera och genomföra kunskapsöverförings- eller informationsåtgärden.
b)
När det gäller demonstrationsprojekt i samband med investeringar:
i)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
ii)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
iii)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden i och ii, såsom arvoden för arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden i och ii uppstår.
iv)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
c)
Kostnaderna för resa, inkvartering och dagtraktamenten för deltagarna.
4. Det stöd som avses i punkt 3 a och b får inte innebära direktstöd till stödmottagarna. Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationsåtgärderna.
5. Organ som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationsåtgärder ska ha lämplig kapacitet i form av kvalificerad personal och regelbunden utbildning för att kunna utföra dessa uppgifter.
6. Stödnivån ska vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Artikel 39
Stöd för rådgivningstjänster inom skogsbrukssektorn
1. Stöd för rådgivningstjänster som beviljas till förmån för skogsbrukare och andra markförvaltare ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-7 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stöd ska beviljas för att hjälpa skogsbrukare och andra markförvaltare att dra nytta av rådgivningstjänster för att förbättra deras skogsbruks, företags eller investeringars ekonomiska prestanda, miljöprestanda, klimatvänlighet och klimattålighet.
3. Rådgivningen ska minst täcka frågor som avser genomförandet av direktiven 92/43/EEG, 2000/60/EG och 2009/147/EG.
Rådgivningen får också omfatta frågor som anknyter till skogsbruksföretags ekonomiska prestanda och miljöprestanda.
4. Stödet får inte innebära direktstöd till stödmottagarna. Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller rådgivningstjänsterna.
De som tillhandahåller rådgivningstjänsten ska ha lämpliga resurser i form av regelbundet utbildad och kvalificerad personal och erfarenhet av rådgivning samt tillförlitlighet på de områden där de tillhandahåller rådgivning.
5. Under rådgivningen ska leverantören av rådgivningstjänster respektera den skyldighet att inte röja uppgifter som avses i artikel 13.2 i förordning (EU) nr 1306/2013.
6. Om det är motiverat och lämpligt får rådgivning delvis ges i grupp, samtidigt som man tar hänsyn till situationen för de enskilda mottagarna av rådgivningstjänsterna.
7. Stödet ska vara begränsat till 1 500 euro per rådgivningstillfälle.
Artikel 40
Stöd för investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbrukssektorn
1. Stöd för investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbrukssektorn och som beviljas företag som är verksamma inom skogsbrukssektorn ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-9 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Investeringen ska vara förenlig med unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning om miljöskydd. För investeringar som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt direktiv 2011/92/EU ska stödet vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
5. Stödet ska omfatta investeringar i materiella och immateriella tillgångar som rör infrastruktur som är knuten till utveckling, modernisering eller anpassning av skogar, inbegripet följande:
a)
Tillträde till skogsmark.
b)
Arrondering och grundförbättring.
c)
Energi- och vattenförsörjning.
6. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
b)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
c)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden a och b uppstår.
d)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
e)
Kostnaderna för upprättande av skogsbruksplaner och likvärdiga instrument.
7. Andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter ska inte anses vara stödberättigande kostnader.
Rörelsekapital ska inte anses vara en stödberättigande kostnad.
8. För icke-produktiva investeringar, investeringar som uteslutande syftar till att förbättra skogars miljövärde och investeringar i skogsvägar som är öppna för allmänheten utan kostnad och som tjänar skogens mångfunktionella aspekter, ska stödnivån vara begränsad till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
9. För investeringar som förbättrar skogars ekonomiska potential på kort eller lång sikt ska stödnivån vara begränsad till följande:
a)
75 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i yttersta randområden.
b)
75 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar på de mindre Egeiska öarna.
c)
50 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i mindre utvecklade regioner och i alla regioner vars BNP per capita för perioden 1 januari 2007-31 december 2013 var lägre än 75 % av genomsnittet för EU-25 för referensperioden men vars BNP per capita är högre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
d)
40 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i övriga områden.
Artikel 41
Stöd för investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsbruksprodukter
1. Stöd för investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsbruksprodukter som beviljas privata skogsbrukare, kommuner och deras sammanslutningar och mikroföretag samt små och medelstora företag ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-11 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Investeringen ska vara förenlig med unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning om miljöskydd. För investeringar som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt direktiv 2011/92/EU ska stödet vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
5. I territorierna Azorerna, Madeira, Kanarieöarna, de mindre Egeiska öarna och de franska utomeuropeiska departementen får stöd även beviljas företag som inte är mikroföretag eller små och medelstora företag.
6. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
b)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
c)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden a och b uppstår.
d)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
e)
Kostnaderna för upprättande av skogsbruksplaner och likvärdiga instrument.
7. Andra kostnader än de som avses i punkt 6 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter ska inte anses vara stödberättigande kostnader.
Rörelsekapital ska inte anses vara en stödberättigande kostnad.
8. Investeringar som rör förbättringar av skogars ekonomiska värde ska vara motiverade i förhållande till förväntade förbättringar av skogarna vid ett eller flera skogsbruksföretag och får inbegripa investeringar för jord- och resursvänliga avverkningsmaskiner och avverkningsmetoder.
9. Investeringar som avser användning av trä som råvara eller energikälla ska vara begränsade till de arbetsmoment som föregår industriell bearbetning.
Investeringarna i förnybar energiinfrastruktur som konsumerar eller producerar energi ska iaktta miniminormer för energieffektivitet, om sådana normer finns på nationell nivå.
Investeringar i anläggningar vars främsta syfte är produktion av el från biomassa ska inte vara stödberättigande, såvida inte en minimiprocentsats värmeenergi används, vilken ska fastställas av medlemsstaterna.
Stöd för investeringar i bioenergiprojekt får endast beviljas för bioenergi som uppfyller de tillämpliga hållbarhetskriterier som föreskrivs i unionslagstiftningen, inbegripet i artikel 17.2-17.6 i direktiv 2009/28/EG.
10. För skogsbruk över en viss storlek, vilken ska fastställas av medlemsstaterna, ska stöd villkoras av att relevant information läggs fram från en skogsbruksplan eller ett likvärdigt instrument i överensstämmelse med hållbart skogsbruk, enligt den definition som fastställdes av andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa 1993.
11. Stödnivån ska vara begränsad till följande:
a)
75 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i yttersta randområden.
b)
75 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar på de mindre Egeiska öarna.
c)
50 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i mindre utvecklade regioner och i alla regioner vars BNP per capita för perioden 1 januari 2007-31 december 2013 var lägre än 75 % av genomsnittet för EU-25 för referensperioden men vars BNP per capita är högre än 75 % av den genomsnittliga BNP för EU-27.
d)
40 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i övriga områden.
Artikel 42
Bevarande av genetiska resurser i skogsbruket
1. Stöd för bevarande av genetiska resurser i skogsbruket, kopplat till tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, som beviljas offentliga eller privata enheter ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-6 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. I denna artikel gäller följande definitioner:
a) in situ-bevarande : bevarande av genetiskt material i ekosystem och naturliga livsmiljöer och underhåll och återställande av livskraftiga populationer av arter i deras naturliga miljö.
b) bevarande på skogsbruk : bevarande och utveckling in situ på skogsbruksföretaget.
c) ex situ-bevarande : bevarande av genetiskt material för skogsbruket på annan plats än i den naturliga livsmiljön.
d) ex situ-samling : samling av genetiskt material för skogsbruket på annan plats än i den naturliga livsmiljön.
5. Stödet ska täcka kostnaderna för följande insatser:
a)
Riktade insatser: insatser för att främja bevarande, karakterisering, insamling och utnyttjande av genetiska resurser i skogsbruket in situ och ex situ, inbegripet webbaserade förteckningar över genetiska resurser som för närvarande bevaras in situ, inbegripet bevarande på skogsbruket, samt ex situ-samlingar och databaser.
b)
Samordnade insatser: insatser för att främja utbyte av information för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser i unionens skogsbruk bland behöriga organ i medlemsstaterna.
c)
Kompletterande insatser: information, informationsspridning och rådgivande verksamhet som omfattar icke-statliga organisationer och andra berörda intressenter samt utbildning och utarbetande av tekniska rapporter.
6. Stödet ska vara begränsat till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.
Artikel 43
Stöd för arrondering av skogsmark
Stöd för arrondering av skogsmark ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i kapitel I och om det beviljas
a)
privata skogsbrukare som är mikroföretag, små företag eller medelstora företag, och
b)
för att täcka, och begränsas till, de rättsliga och administrativa kostnaderna, inklusive lantmäterikostnader, och
c)
upp till 100 % av de faktiska kostnaderna.
AVSNITT 6
Stöd till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden vilka medfinansieras av EJFLU eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade åtgärder
Artikel 44
Stöd för investeringar som avser bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter eller produktion av bomull
1. Stöd för investeringar som avser bearbetning av jordbruksprodukter till icke-jordbruksprodukter eller produktion av bomull, inbegripet rensningsverksamhet, och som beviljas till mikroföretag samt små och medelstora företag ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-10 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Investeringar som är kopplade till produktion av biobränslen eller energi från förnybara energikällor ska inte vara berättigade till stöd enligt denna artikel.
5. Investeringen ska vara förenlig med unionslagstiftningen och den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning om miljöskydd. För investeringar som kräver en miljökonsekvensbedömning enligt direktiv 2011/92/EU ska stödet vara förenat med villkor om att en sådan bedömning ska ha genomförts och tillståndet ska ha beviljats för det berörda investeringsprojektet före den dag då det individuella stödet beviljas.
6. Stödet ska täcka investeringar i materiella och immateriella tillgångar.
7. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; förvärv av mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
b)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
c)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden a och b, såsom arvoden för arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden a och b uppstår.
d)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
8. Andra kostnader än de som avses i punkt 7 a och b som har samband med leasingavtal, såsom uthyrarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader och försäkringsavgifter ska inte anses vara stödberättigande kostnader.
Rörelsekapital ska inte anses vara en stödberättigande kostnad.
9. Stödnivån ska vara begränsad till följande:
a)
I de yttersta randområdena:
i)
80 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är högst 45 % av genomsnittet för EU-27.
ii)
65 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är lägst 45 % och högst 60 % av genomsnittet för EU-27.
iii)
55 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är lägst 60 % och högst 75 % av genomsnittet för EU-27.
iv)
45 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i andra yttersta randområden.
b)
I mindre utvecklade regioner:
i)
60 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är högst 45 % av genomsnittet för EU-27.
ii)
45 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är lägst 45 % och högst 60 % av genomsnittet för EU-27.
iii)
35 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i regioner vars BNP per capita är högre än 60 % av genomsnittet för EU-27.
c)
I c-områden:
i)
25 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i glest befolkade områden och i Nuts 3-regioner, eller delar av Nuts 3-regioner, som har en gemensam landgräns med ett land utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Europeiska frihandelssammanslutningen.
ii)
20 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i icke-förhandsdefinierade c-områden.
iii)
I de tidigare a-områdena får stödnivåerna höjas med upp till 5 procentenheter under perioden 1 juli 2014-31 december 2017.
iv)
Om ett c-område gränsar till ett a-område får den högsta tillåtna stödnivån i Nuts 3-regioner eller delar av Nuts 3-regioner inom det c-området som gränsar till a-området vid behov höjas så att skillnaden i stödnivå mellan de båda områdena inte överstiger 15 procentenheter.
d)
10 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i övriga områden.
10. De högsta stödnivåer som anges i punkt 9 får höjas med upp till 10 procentenheter för mikroföretag och små företag.
Artikel 45
Nyetableringsstöd för annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden
1. Nyetableringsstöd till mikroföretag samt små och medelstora företag för annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-9 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Stöd ska beviljas följande kategorier av stödmottagare:
a)
Jordbrukare eller medlemmar i ett jordbrukshushåll i landsbygdsområden som diversifierar till annan verksamhet än jordbruksverksamhet.
b)
Mikroföretag och små företag i landsbygdsområden.
c)
Fysiska personer i landsbygdsområden.
5. Om medlemmen i ett jordbrukshushåll som avses i punkt 4 a är en juridisk person eller en grupp av juridiska personer, ska denna medlem bedriva jordbruksverksamhet på gården vid den tidpunkt då ansökan om stödet lämnas in.
6. Stödet ska vara villkorat av att en affärsplan lämnas in till den berörda medlemsstatens behöriga myndighet. Affärsplanen ska börja genomföras inom nio månader från dagen för beslutet om beviljande av stöd.
I affärsplanen ska följande beskrivas:
a)
Stödmottagarens ursprungliga ekonomiska situation.
b)
Delmål och mål för utvecklingen av stödmottagarens nya verksamheter.
c)
Närmare uppgifter om de insatser som krävs för utvecklingen av stödmottagarens verksamheter, såsom uppgifter om investeringar, utbildning och rådgivning.
7. Stödet ska utbetalas i form av minst två delbetalningar under högst fem år.
Delbetalningarna får minskas gradvis.
Den sista delbetalningen ska göras på villkor att den affärsplan som avses i punkt 6 genomförs korrekt.
8. Medlemsstaterna ska när de fastställer stödbeloppet ta hänsyn till den socioekonomiska situationen i det område som omfattas av landsbygdsprogrammet.
9. Stödet ska vara begränsat till 70 000 euro per stödmottagare.
Artikel 46
Stöd för rådgivningstjänster till mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden
1. Stöd för rådgivningstjänster till mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-9 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. Stödet ska beviljas för att hjälpa mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden att dra nytta av rådgivningstjänster för att förbättra sitt företags och sin investerings ekonomiska prestanda, miljöprestanda, klimatvänlighet och klimattålighet.
4. Rådgivningen får omfatta frågor som anknyter till stödmottagarens ekonomiska prestanda och miljöprestanda.
5. Stödet får inte innebära direktstöd till stödmottagarna. Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller rådgivningstjänster.
6. De som tillhandahåller rådgivningstjänster ska ha lämpliga resurser i form av regelbundet utbildad och kvalificerad personal och erfarenhet av rådgivning samt tillförlitlighet på de områden där de tillhandahåller rådgivning.
7. Under rådgivningen ska de som tillhandahåller rådgivningstjänster respektera den skyldighet att inte röja uppgifter som avses i artikel 13.2 i förordning (EU) nr 1306/2013.
8. Om det är lämpligt får rådgivning delvis ges i grupp, samtidigt som man tar hänsyn till situationen för den enskilde användaren av rådgivningstjänster.
9. Stödbeloppet ska vara begränsat till 1 500 euro per rådgivningstillfälle.
Artikel 47
Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden
1. Stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-7 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. Stödet ska omfatta yrkesutbildnings- och kompetensutvecklingsåtgärder, inklusive kurser, workshoppar och coaching, demonstrationer och informationsåtgärder.
Stöd för demonstrationsverksamheter får täcka relevanta investeringskostnader.
4. Stödet ska täcka följande stödberättigande kostnader:
a)
Kostnaderna för att organisera och genomföra kunskapsöverförings- eller informationsåtgärden.
b)
När det gäller demonstrationsprojekt i samband med investeringar:
i)
Uppförande, förvärv, inklusive leasing, eller upprustning av fast egendom; mark ska endast vara stödberättigande upp till 10 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för den berörda transaktionen.
ii)
Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning upp till tillgångens marknadsvärde.
iii)
Allmänna kostnader som är kopplade till de utgifter som avses i leden i och ii, såsom arvoden för arkitekter, ingenjörer och konsulter, arvoden kopplade till rådgivning om miljömässig och ekonomisk hållbarhet, inbegripet genomförbarhetsstudier; genomförbarhetsstudier ska fortsätta att vara stödberättigande utgifter även när, på grundval av deras resultat, inga utgifter enligt leden i och ii uppstår.
iv)
Förvärv eller utveckling av programvara och förvärv av patent, licenser, upphovsrätt och varumärken.
c)
Kostnader för resa, inkvartering och dagliga utgifter för deltagarna.
5. Stödet får inte innebära direktstöd till stödmottagarna.
Stödet ska betalas ut till den som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationsåtgärderna.
Organ som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationsåtgärder ska ha lämplig kapacitet i form av kvalificerad personal och regelbunden utbildning för att kunna utföra dessa uppgifter.
6. Stödet ska vara tillgängligt för alla stödberättigade företag som är verksamma i det berörda landsbygdsområdet enligt objektivt utformade villkor.
7. Stödnivån ska vara begränsad till följande:
a)
60 % av de stödberättigande kostnaderna för medelstora företag.
b)
70 % av de stödberättigande kostnaderna för mikroföretag och små företag.
Artikel 48
Stöd för aktiva jordbrukares första deltagande i kvalitetssystem för bomull och livsmedel
1. Stöd för ett första deltagande i kvalitetssystem för bomull och livsmedel för aktiva jordbrukare och grupper av aktiva jordbrukare som är mikroföretag, små företag eller medelstora företag ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-7 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Stöd ska beviljas för ett första deltagande i någon av följande typer av kvalitetssystem:
a)
Kvalitetsordningar för bomull och livsmedel som inrättats enligt förordning (EU) nr 1151/2012.
b)
Kvalitetssystem för bomull och livsmedel, inbegripet certifieringssystem, som enligt erkännande från medlemsstaterna är förenliga med följande kriterier:
i)
Slutproduktens särdrag inom sådana system härrör från otvetydiga skyldigheter att garantera
-
särskilda produktegenskaper,
-
särskilda jordbruks- eller tillverkningsmetoder, eller
-
en kvalitet på slutprodukten som är väsentligt högre än vad som krävs enligt handelsnormerna när det gäller folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd, djurens välbefinnande eller miljöskydd.
ii)
Systemet är öppet för alla producenter.
iii)
Systemet inbegriper bindande slutproduktspecifikationer och överensstämmelsen med specifikationerna kontrolleras av offentliga myndigheter eller ett oberoende inspektionsorgan.
iv)
Systemet är öppet och säkerställer att jordbruksprodukter kan spåras.
c)
Frivilliga certifieringssystem för livsmedel som enligt erkännande från den berörda medlemsstaten uppfyller de krav som fastställs i kommissionens meddelande EU:s riktlinjer för bästa metoder när det gäller frivilliga certifieringssystem för jordbruksprodukter och livsmedel.
5. Stöd ska beviljas i form av ett årligt stimulansbidrag vars nivå ska fastställas med hänsyn till de fasta kostnader som uppstår till följd av deltagandet i kvalitetssystem.
6. Stödet ska beviljas för en period av högst fem år.
7. Stödet ska vara begränsat till 3 000 euro per stödmottagare och år.
Artikel 49
Stöd för informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet avseende bomull och livsmedel som omfattas av ett kvalitetssystem
1. Stöd för informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet avseende bomull och livsmedel som omfattas av ett kvalitetssystem ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget om det uppfyller villkoren i punkterna 2-11 i denna artikel och i kapitel I.
2. Stödet ska
a)
beviljas inom ramen för ett landsbygdsprogram i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och de delegerade akter och genomförandeakter som kommissionen har antagit i enlighet med den förordningen, antingen
i)
som stöd som medfinansieras av EJFLU, eller
ii)
som ytterligare nationell finansiering utöver det stöd som avses i led i,
och
b)
vara identiskt med den underliggande landsbygdsutvecklingsåtgärd som anges i det landsbygdsprogram som avses i led a.
3. I den rättsliga grunden för stödåtgärden ska det anges att stödet inte får genomföras förrän kommissionen har godkänt det relevanta landsbygdsprogrammet.
4. Stödet ska beviljas till grupper av producenter som genomför informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet.
5. Endast informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet som genomförs på den inre marknaden ska vara stödberättigande.
6. Stöd ska beviljas för informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet avseende bomull och livsmedel som omfattas av ett kvalitetssystem och för vilka stöd beviljas i enlighet med artikel 48 i denna förordning.
7. Stödet ska täcka kostnaderna för insatser som har följande kännetecken:
a)
De är avsedda att få konsumenterna att köpa livsmedel eller bomull som omfattas av ett kvalitetssystem som avses i artikel 48.4 i denna förordning.
b)
De betonar särdragen hos eller fördelarna med livsmedlet eller bomullen, särskilt vad gäller kvalitet, särskild produktionsmetod, stränga normer för djurens välbefinnande och miljöhänsyn, med anknytning till det berörda kvalitetssystemet.
8. De verksamheter som avses i punkt 6 i denna artikel får inte stimulera konsumenter att köpa ett livsmedel eller en bomullsprodukt på grund av dess särskilda ursprung, utom när det gäller produkter som omfattas av de kvalitetsordningar som anges i avdelning II i förordning (EU) nr 1151/2012.
9. Livmedels- eller bomullsproduktens ursprung får anges, förutsatt att angivelsen av ursprunget är sekundär i förhållande till det centrala budskapet.
10. Informationsverksamhet och säljfrämjande verksamhet med anknytning till vissa företag eller kommersiella varumärken ska inte vara stödberättigande.
11. Stödnivån ska vara begränsad till 70 % av de stödberättigande kostnaderna.
KAPITEL IV
ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 50
Upphävande
1. Förordning (EG) nr 1857/2006 ska upphöra att gälla.
2. Genom undantag från punkt 1 i denna artikel ska förordning (EG) nr 1857/2006 fortsätta att gälla till och med den 31 december 2015 för stöd som beviljats inom ramen för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (42) och dess genomförandebestämmelser.
Artikel 51
Övergångsbestämmelser
1. Denna förordning ska tillämpas på individuellt stöd som beviljas före den dag då denna förordning träder i kraft om det individuella stödet uppfyller samtliga villkor i denna förordning, med undantag för artiklarna 9 och 10.
2. Stöd som inte är undantaget från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget med stöd av denna förordning eller andra förordningar som antagits i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 994/98 och som tidigare var i kraft ska bedömas av kommissionen i enlighet med Europeiska unionens riktlinjer för statligt stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden 2014-2020 och övriga relevanta rambestämmelser, riktlinjer, meddelanden och tillkännagivanden.
3. Individuellt stöd som beviljas före den 1 januari 2015 med stöd av en förordning som antagits i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 994/98 och som var i kraft när stödet beviljades ska anses vara förenligt med den inre marknaden och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget.
4. Vid utgången av denna förordnings giltighetstid ska stödordningar som undantagits enligt denna förordning fortsätta att vara undantagna under en anpassningsperiod på sex månader.
Genom undantag från första stycket ska vid utgången av denna förordnings giltighetstid stödordningar som omfattas av förordning (EU) nr 1305/2013 och antingen medfinansieras av EJFLU eller beviljas som ytterligare nationell finansiering till sådana medfinansierade åtgärder fortsätta att vara undantagna under hela programperiodens varaktighet i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013 och dess genomförandebestämmelser.
Artikel 52
Ikraftträdande och tillämplighet
Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2014.
Den ska tillämpas till och med den 31 december 2020.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 25 juni 2014.