РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 101/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2013 година
относно употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (2) се определят общи правила за предприятията за хранителни продукти по отношение на хигиената на хранителните продукти, като се обръща специално внимание на принципа за повсеместното прилагане на процедури, основаващи се на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP).
(2)
С Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят специфични правила за хигиената на храните от животински произход в предприятията за хранителни продукти. В регламента се предвижда, че за отстраняване на повърхностно замърсяване от продуктите от животински произход предприятията за хранителни продукти не трябва да използват други вещества освен питейна вода, освен когато употребата на друго вещество е одобрена в съответствие с регламента.
(3)
Освен това в Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (3) се определят микробиологичните критерии за някои микроорганизми и правилата за прилагане, които трябва да се спазват от производителите и търговците на храни, когато осъществяват общите и специфичните хигиенни мерки, посочени в Регламент (ЕО) № 852/2004. В него се предвижда, че производителите и търговците на храни трябва да вземат мерки, за да гарантират, че хранителните продукти отговарят на посочените микробиологични критерии.
(4)
На 14 декември 2010 г. в Комисията постъпи заявление за одобряване на употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове и месо от животни от рода на едрия рогат добитък.
(5)
На 26 юли 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно оценката на безопасността и ефикасността на млечната киселина при отстраняването на повърхностно микробно замърсяване от кланични трупове, разфасовки и обрезки от животни от рода на едрия рогат добитък (4).
(6)
В становището си ЕОБХ заключава, че обработката с млечна киселина с цел обеззаразяване не застрашава безопасността, при условие че използваното вещество отговаря на спецификациите на Съюза за добавките в храните. Освен това ЕОБХ стига до заключението, че обработката с млечна киселина позволява значително да се намали микробиологичното замърсяване в сравнение с неприлагането на обработка или обработката с питейна вода и че е малко вероятно подобна обработка да способства за развитието на микробна резистентност.
(7)
ЕОБХ препоръчва предприятията за хранителни продукти да потвърдят антимикробната ефикасност на този вид обработка при специфичните за тях условия на експлоатация и да следят за концентрацията на млечна киселина, температурата на прилагане и други фактори, които оказват влияние върху ефикасността ѝ като обеззаразяващо вещество. В становището си ЕОБХ също така стига до заключението, че тази употреба на млечната киселина не води до отрицателни последици за околната среда.
(8)
Становището на ЕОБХ е, че остатъчното количество, абсорбирано в месото на животни от рода на едрия рогат добитък в резултат на обработката с млечна киселина, няма да превиши 190 mg/kg. Подобно количество се счита за остатъчно в сравнение с активното количество, необходимо за намаляване на повърхностното микробно замърсяване. При това то не оказва никакво технологично въздействие върху крайния продукт. В допълнение остатъчното количество млечна киселина, използвана за намаляване на повърхностно микробно замърсяване, е пренебрежимо малко в сравнение с количеството млечна киселина, естествено съдържащо се в месото от животни от рода на едрия рогат добитък, и не застрашава безопасността. В някои месни заготовки солите на млечната киселина са разрешени като добавки в храните с цел консервиране, като за целта обичайната практика е да се използват нива от порядъка на 20 000 mg/kg. Поради това употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробно замърсяване ясно се разграничава от използването ѝ като добавка в храните.
(9)
С оглед на становището на ЕОБХ и предвид обстоятелството, че млечната киселина може значително да намали евентуалното микробиологично замърсяване, е целесъобразно да се одобри употребата ѝ за намаляване на повърхностното замърсяване. Тази употреба обаче следва да бъде разрешена, ако са спазени определени условия. Тя следва да бъде ограничена до използване върху кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове в кланиците и следва да залегне в добрите хигиенни практики и в системите, основани на HACCP.
(10)
В Регламент (ЕС) № 231/2012 на Комисията от 9 март 2012 г. за определяне на спецификации на добавките в храните, включени в списъците в приложения II и III към Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета (5) се определят спецификациите на добавките в храните относно по-специално техния произход, критерии за чистота и всякаква друга необходима информация.
(11)
В съответствие със становището на ЕОБХ млечната киселина, използвана за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък, следва да отговаря на спецификациите за млечната киселина, предвидени в законодателството на Съюза. Поради това, когато млечната киселина се използва за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване в съответствие с настоящия регламент, е целесъобразно тази млечна киселина да отговаря на спецификациите, определени в Регламент (ЕС) № 231/2012.
(12)
Употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък не трябва да освобождава предприятията за хранителни продукти от задължението им да спазват изискванията на законодателството на Съюза относно хигиената на храните, определени в регламенти (ЕО) № 852/2004, (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 2073/2005, и в никакъв случай не следва да се счита за заместител на добрите хигиенни практики при клане и на съответните оперативни процедури или за алтернатива на спазването на изискванията на посочените регламенти.
(13)
Постоянният комитет по хранителната верига и здравето на животните не предостави становище в рамките на срока, определен от неговия председател. Поради това Комисията представи на Съвета предложение, свързано с тази мярка, и същевременно го препрати на Европейския парламент.
(14)
С оглед на факта, че Съветът не се е произнесъл и Европейският парламент не възрази срещу мярката в рамките на приложимите срокове, Комисията следва да приеме мярката,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предприятията за хранителни продукти могат да използват млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък в кланиците при спазване на условията, посочени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2013 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 101/2013
av den 4 februari 2013
om användning av mjölksyra för att minska mikrobiologisk ytkontaminering på slaktkroppar av nötkreatur
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 3.2, och
av följande skäl:
(1)
I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (2) fastställs allmänna regler för livsmedelsföretagare om livsmedelshygien, särskilt med hänsyn till principen om allmänt genomförande av förfaranden som grundas på faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP).
(2)
I förordning (EG) nr 853/2004 fastställs särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung för livsmedelsföretagare. Där föreskrivs att livsmedelsföretagare inte får använda något annat ämne än dricksvatten för att avlägsna ytkontaminering från produkter av animaliskt ursprung, såvida inte ämnets användning har godkänts i enlighet med den förordningen.
(3)
I kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (3) fastställs dessutom mikrobiologiska kriterier för vissa mikroorganismer samt tillämpningsbestämmelser som ska uppfyllas av livsmedelsföretagarna när de tillämpar de allmänna och specifika hygienbestämmelserna i förordning (EG) nr 852/2004. Den föreskriver att livsmedelsföretagarna ska säkerställa att livsmedel uppfyller dessa mikrobiologiska kriterier.
(4)
Den 14 december 2010 mottog kommissionen en ansökan om tillstånd att använda mjölksyra för att minska ytkontaminering på slaktkroppar av nötkreatur och på kött.
(5)
Den 26 juli 2011 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) ett vetenskapligt yttrande om utvärdering av säkerhet och effektivitet vid användning av mjölksyra för att avlägsna ytkontaminering från slaktkroppar, styckningsdelar och putsbitar av nötkött (4).
(6)
I yttrandet konstaterar Efsa att behandlingar med mjölksyra för dekontaminering inte utgör något säkerhetsproblem, under förutsättning att det ämne som används överensstämmer med unionsspecifikationerna för livsmedelstillsatser. Efsa konstaterar också att behandlingar med mjölksyra avsevärt minskar den mikrobiologiska kontamineringen jämfört med ingen behandling eller behandling med dricksvatten, och att sådana behandlingar sannolikt inte skulle bidra till utveckling av mikrobiell resistens.
(7)
Efsa rekommenderar att livsmedelsföretagarna validerar dessa behandlingars antimikrobiella effektivitet under de specifika bearbetningsförhållandena och kontrollerar koncentrationen av mjölksyra, temperaturen vid användningen och andra faktorer som påverkar dess effektivitet som dekontamineringsmedel. I yttrandet konstaterar Efsa också att användningen av mjölksyra inte har någon negativ inverkan på miljön.
(8)
Enligt Efsas yttrande kommer resthalterna som nötkött absorberar till följd av mjölksyrebehandling inte att överstiga 190 mg/kg. En sådan mängd anses vara en resthalt jämfört med den aktiva mängd som krävs för att minska mikrobiell ytkontaminering. Dessutom har den inte någon teknisk verkan i slutprodukten. Resthalten av mjölksyra som används för att minska mikrobiell ytkontaminering är försumbar jämfört med den mängd mjölksyra som finns naturligt i nötkött och utgör inte något säkerhetsproblem. I vissa köttberedningar tillåts mjölksyresalt som livsmedelstillsats för att förbättra hållbarheten. För detta ändamål används vanligen 20 000 mg/kg. Användningen av mjölksyra för att minska mikrobiell ytkontaminering är således klart åtskild från användningen som livsmedelstillsats.
(9)
Med avseende på Efsas yttrande och med hänsyn till att mjölksyra avsevärt kan minska eventuell mikrobiologisk kontaminering bör det få användas för att minska ytkontaminering. En sådan användning bör dock omfattas av vissa villkor. Användningen bör begränsas till slaktkroppar, halva slaktkroppar eller kvartsparter i slakteriet, och den bör integreras i god hygienpraxis och HACCP-baserade system.
(10)
Kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 av den 9 mars 2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (5) innehåller specifikationer för livsmedelstillsatser som särskilt avser ursprung, renhetskriterier och eventuella övriga nödvändiga uppgifter.
(11)
I enlighet med Efsas yttrande bör mjölksyra som används för att minska ytkontaminering på slaktkroppar av nötkreatur överensstämma med specifikationerna för mjölksyra i unionslagstiftningen. Om mjölksyra används för att minska mikrobiologisk ytkontaminering i enlighet med denna förordning bör denna mjölksyra följaktligen överensstämma med specifikationerna i förordning (EU) nr 231/2012.
(12)
Användningen av mjölksyra för att minska mikrobiologisk ytkontaminering på slaktkroppar, halva slaktkroppar eller kvartsparter av nötkreatur får inte påverka livsmedelsföretagarens skyldighet att uppfylla de krav i unionslagstiftningen om livsmedelshygien som fastställs i förordningarna (EG) nr 852/2004, (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 2073/2005 och bör under inga omständigheter anses kunna ersätta god hygienpraxis och rutiner i samband med slakt eller anses som ett alternativ till att uppfylla kraven i dessa förordningar.
(13)
Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande fastställt. Kommissionen lade därför fram ett förslag till åtgärd för rådet och översände det samtidigt till Europaparlamentet.
(14)
Eftersom rådet inte fattade något beslut och Europaparlamentet inte motsatte sig åtgärden inom de tillämpliga tidsfristerna bör kommissionen anta den.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Livsmedelsföretagarna får använda mjölksyra för att minska mikrobiologisk ytkontaminering på slaktkroppar, halva slaktkroppar eller kvartsparter av nötkreatur i slakteriet i enlighet med villkoren i bilagan till denna förordning.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 4 februari 2013.