РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 418/2013
av den 3 maj 2013
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 10 augusti 2012 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antidumpningsförfarande (nedan kallat antidumpningsförfarandet) beträffande import till Europeiska unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet).
(2)
Samma dag inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) ett antisubventionsförfarande beträffande import till unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallad antisubventionsförfarandet).
(3)
Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål inlämnat den 28 juni 2012 av Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) som företrädde tillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av viss tråd av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den aktuella produkten och om väsentlig skada det resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning.
1.2 Parter som berörs av undersökningen
(4)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, kända importörer och användare samt de indiska myndigheterna om att undersökningen hade inletts.
(5)
De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
(6)
Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare involverade i förfarandet och för att slutföra undersökningen inom den föreskrivna tidsfristen meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat begränsa de exporterande tillverkarna i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som skulle undersökas till ett rimligt antal genom ett urval i enlighet med artikel 17 i grundförordningen (denna process kallas också stickprovsförfarande).
1.2.1 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare
(7)
För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i det berörda landet att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(8)
Sammanlagt 18 exporterande tillverkare, vissa tillhörande samma grupp, tillhandahöll den begärda informationen, samtyckte till att ingå i urvalet och 7 av dem begärde individuell undersökning om de inte skulle ingå i urvalet. 15 av dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat tråd av rostfritt stål till unionen under undersökningsperioden. Urvalet gjordes därför på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa 15 exporterande tillverkare.
(9)
I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av två enskilda företag och en grupp av fyra närstående företag som tillsammans stod för över 63 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen av den berörda produkten.
(10)
I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gjordes urvalet av ett representativt stickprov i samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades.
(11)
Såsom anges i skäl 9 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som omfattades av undersökningen anges i skäl 19.
(12)
Dessutom, såsom anges i skäl 8, mottogs till en början 7 begäranden om individuell undersökning. Därför ansågs det att individuella undersökningar i detta skede skulle bli orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid.
(13)
Begäranden från exportörer som lämnade in nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna kommer dock att granskas under återstoden av undersökningen.
1.2.2 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(14)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Detta urval utgjordes till en början av fem tillverkare som var kända för kommissionen som tillverkare av tråd av rostfritt stål i unionen redan innan undersökningen inleddes. Kommissionen gjorde urvalet till stickprovet utifrån försäljning, tillverkningsvolym och geografiskt läge. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs på det föreslagna urvalet. Analysen av svaren på frågeformuläret avslöjade att en utvald unionstillverkare hade ett närstående företag som också var involverat i tillverkningen och försäljningen av tråd av rostfritt stål. Därför inbegreps även det närstående företaget i urvalet. Därmed stod de sex unionstillverkarna i urvalet för 46,5 % av unionens beräknade totala tillverkningsvolym. Urvalet anses vara representativt för unionsindustrin.
1.2.3 Stickprovsförfarande avseende importörer
(15)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall välja ett stickprov ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.
(16)
Sammanlagt nio icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen valde ut tre företag till urvalet som stod för 23,8 % av den indiska importen till unionen under undersökningsperioden baserat på den största importvolymen till unionen. Två av de importörer som valts ut till stickprovet lämnade dock inte in några svar på frågeformuläret. Därför kunde inget stickprovsförfarande tillämpas i denna fas av undersökningen och samarbete kommer på nytt att sökas från importörer under återstoden av undersökningen.
1.2.4 Svar på frågeformuläret och kontrollbesök
(17)
Frågeformulär skickades ut till de tre (grupperna) av exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet och till de exporterande tillverkare som begärt individuell undersökning, till de sex unionstillverkarna i urvalet, till de tre icke-närstående importörer i urvalet och till nio kända användare.
(18)
Svaren på frågeformuläret mottogs från de tre (grupperna av) exporterande tillverkare i Indien samt från två av de exporterande tillverkare som begärt individuell undersökning, de sex unionstillverkarna i urvalet, en icke-närstående importör och tre användare.
(19)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande parter:
Unionstillverkare:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Tyskland
-
Inoxfil SA, Igualada, Spanien
-
Rodacciai SpA, Milano, Italien
-
Trafilerie Brambilla SpA, Calziocorte, Italien
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France SA, Bourg en Bresse, Frankrike
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Tyskland
Exporterande tillverkare i Indien:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
-
Venusgruppen:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
1.3 Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(20)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2011 till och med den 31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(21)
Den berörda produkten är tråd av rostfritt stål som i viktprocent innehåller:
-
minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,
-
mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,
som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 7223 00 19 och 7223 00 99 och med ursprung i Indien.
(22)
En part hävdade att det fanns ”mycket tekniska” produkttyper som skiljer sig från övriga berörda produkttyper som tillverkas i Indien men även i unionen. Parten hävdade vidare att till skillnad från de flesta typer som exporteras från Indien till unionen är de tekniska typerna inte varor utan särskilda produkttyper för särskilda användningar i vissa stålsorter och vissa diametrar och bör inte omfattas av undersökningen.
(23)
I detta skede förefaller de tekniska typerna ingå i produktdefinitionen och ha likartade grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper jämfört med övriga berörda typer av produkten. Vidare förefaller det som om dessa typer även tillverkas av unionstillverkare, och därför omfattas de tekniska typerna av undersökningen.
2.2 Likadan produkt
(24)
Undersökningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Indien, samt den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningar. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Inledning
(25)
Under kontrollbesöken hos de tre indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och vid efterföljande analys av insamlade uppgifter konstaterades det att alla tillverkarna hade lämnat en del information som inte kunde anses tillförlitlig.
(26)
För en exporterande tillverkare hade kommissionen konstaterat att de kostnader som rapporterades i svaret i frågeformuläret inte var i linje med och inte kunde vara förenliga med de kostnader som rapporterats i tillverkarens interna redovisningssystem.
(27)
Den exporterande tillverkaren hävdade att de observerade skillnaderna mellan de kostnader som rapporterats till kommissionen och de kostnader som hittades i det interna redovisningssystemet under kontrollbesöket berodde på fel vid registreringen av transaktionerna och på skillnader i redovisningsmetoder, särskilt när det gäller förbrukningen av råmaterial. Den exporterande tillverkaren hävdade att data i det interna redovisningssystemet inte var tillförlitliga och inte bör användas för undersökningsändamål. Trots att den exporterande tillverkaren har använt samma redovisningssystem i flera år hävdas det att kommissionen borde basera sin analys på de kostnader som rapporterats i svaret på frågeformuläret, inte på de kostnadsdata som finns i företagets interna redovisningssystem.
(28)
Uppgifterna i det interna redovisningssystemet överensstämde med de reviderade redovisningsrapporter som tillhandahållits av den exporterande tillverkaren, men det bör påpekas att det under kontrollbesöken inte har gått att fastställa avstämningen och därmed kopplingen mellan de kostnadstabeller som tagits fram särskilt för den nuvarande undersökningen och de uppgifter som finns i det interna redovisningssystemet. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen anses det därmed att endast den information som finns i den exporterande tillverkarens redovisningssystem bör användas för denna antidumpningsundersökning.
(29)
Av detta skäl justerade kommissionen tillfälligt kostnadsdata som tillhandahållits av ovannämnda exporterande tillverkare i dennes svar på frågeformuläret genom att använda fakta som fanns tillgängliga i det interna redovisningssystemet.
(30)
När det gällde en annan exporterande tillverkare fann kommissionen att de inköp och den förbrukning av råmaterial som rapporterades till kommissionen i tillverkarens svar på frågeformuläret inte stöddes av data från tillverkarens lagerhållningssystem. Bland annat föreföll fördelningen per stålsort skilja sig mellan de båda källorna. Kommissionen noterar att stålsorten är en avgörande faktor för fastställandet av slutproduktens pris. Otillförlitlig information om stålsorten skulle kunna leda till en kraftig snedvridning av beräkningarna av kostnader och försäljningspriser för enskilda produkttyper och skulle därför kunna vara missvisande.
(31)
Den exporterande tillverkaren hävdade dock att de datorfiler innehållande inköpen av råmaterial som kommissionen inhämtade vid kontrollbesöket var ofullständiga, eftersom ytterligare inköp av råmaterial hade gjorts av andra enheter inom företaget men inte rapporterats och inte ingick i datorfilerna som inhämtades under kontrollbesöket och granskats av kommissionen. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att de observerade skillnaderna i kvantiteterna av stålsorter berodde på att vissa stålsorter delvis överlappade med varandra och att vissa delar av tillverkningsprocessen inte var spårbara avseende enskilda stålsorter.
(32)
Kommissionen konstaterar dock att ovannämnda påståenden från företagets sida gällande ytterligare inköp av råmaterial inte räcker för att förklara de skillnader som observerades för enskilda stålsorter. Kommissionen konstaterar också att företaget har påstått att det inte går att göra en noggrann spårning av enskilda stålsorter i alla skeden av tillverkningsprocessen. Detta argument undergräver ytterligare tillförlitligheten av rapporteringssystemet som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste preliminärt betraktas som missvisande.
(33)
Kommissionen anser att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålsort inte är tillförlitlig och bör bortses från preliminärt samt att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att bygga avgörandena på några av de rapporterade stålsorterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råmaterial som helhet, utan att fördelningen efter stålsort beaktades, vid beräkning av en total dumpningsmarginal för alla produkter.
(34)
Även när det gällde en tredje exporterande tillverkare fann kommissionen vid kontrollbesöket att flödena av råmaterial som rapporterats i svaren på frågeformuläret inte överensstämde med data i tillverkarens redovisningssystem. Fördelningen per stålsort föreföll skilja sig mellan de båda källorna.
(35)
Den exporterande tillverkaren erkände att det förekom vissa fel i svaren på frågeformuläret men hävdade att skillnaderna i de totala kvantiteterna råmaterial kunde fås att stämma överens genom att förändringar i lagerhållningen beaktades. Företaget hävdade dock också att delvis överlappande stålsorter gjorde det omöjligt att få till stånd en exakt överensstämmelse för varje enskild stålsort. Detta argument undergräver ytterligare tillförlitligheten av rapporteringssystemet som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste betraktas som missvisande.
(36)
Kommissionen anser att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålsort inte är tillförlitlig och bör bortses från preliminärt samt att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att bygga några avgöranden på någon av de rapporterade stålsorterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råmaterial som helhet, utan att fördelningen efter stålsort beaktades, vid beräkning av en total dumpningsmarginal för alla produkter.
(37)
Varje exporterande tillverkare fick ett individuellt brev med en beskrivning av de särskilda och detaljerade skälen till att det ansågs att vissa av de data som tillhandahölls i svaren på frågeformuläret inte kunde godtas. Företaget underrättades också om att kommissionen avsåg att i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fatta preliminära avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter.
(38)
Alla de tre exporterande tillverkarna fick möjlighet att lämna synpunkter och begärde att bli hörda, vilket beviljades. De tillhandahöll också skriftligen sina observationer när det gällde den möjliga tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen. De förklaringar som erhölls från företagen gav inte en tillfredsställande förklaring när det gällde alla punkter som beskrivits ovan, vilket ledde till att vissa data ersattes med bästa tillgängliga fakta.
3.2 Normalvärde
(39)
För bestämning av normalvärdet granskade kommissionen först för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet huruvida den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning motsvarade minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Kommissionen konstaterade att den sammanlagda försäljningen för var och en av tillverkarna i urvalet av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.
(40)
Kommissionen fastställde därefter för tillverkarna som ingick i urvalet vilka produkttyper de företag som sammantaget hade en inhemsk representativ försäljning sålde på den inhemska marknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen.
(41)
Såsom förklaras i avsnitt 3.1 gjordes dock för två av de exporterande tillverkarna de häri beskrivna jämförelserna på grundval av den totala volymen av alla produkter i stället för att enskilda produkttyper jämfördes separat.
(42)
För varje produkttyp som varje tillverkare som ingick i urvalet sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara identisk eller jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, granskades det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den totala volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden stod för minst 5 % av den totala volymen av den identiska eller jämförbara produkt som säljs på export till unionen.
(43)
Kommissionen undersökte därefter i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida den inhemska försäljningen för varje tillverkare som ingick i urvalet kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(44)
I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade tillverkningskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den typen var detsamma som eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som det vägda genomsnittet av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte.
(45)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som det vägda genomsnittspriset av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(46)
När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs det att de inte såldes vid normal handel.
(47)
Om ingen försäljning av en likadan produkt förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.
(48)
Normalvärdet konstruerades genom att den vägda genomsnittliga försäljningen, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet adderades till deras genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden, vid behov justerad. Vid behov, bland annat såsom förklaras i avsnitt 3.1, justerades tillverkningskostnaden och försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader innan de användes i det vanliga handelstestet och för att konstruera normalvärdet.
(49)
Varje företag får sina egna detaljerade beräkningar som använts för att fastställa deras normalvärden och får möjlighet att lämna synpunkter.
3.3 Exportpris
(50)
De exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag.
(51)
När den berörda produkten exporterades direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
(52)
När exportförsäljningen till unionen skedde genom ett närstående företag, fastställdes exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången säljs vidare till oberoende köpare i unionen. I sådana fall gjordes justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet såväl tullar och skatter som försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst. Den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes, och en rimlig vinstmarginal fastställdes på grundval av den vinstmarginal som uppnåtts av en oberoende importör av den berörda produkten.
3.4 Jämförelse
(53)
Normalvärde och exportpris för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes utifrån priset fritt fabrik.
(54)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(55)
På denna grund gjordes justeringar för kostnader för transport, sjötransport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet.
3.5 Dumpningsmarginaler
(56)
För varje företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(57)
I linje med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen, på grund av tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen på alla de tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet inte fastställas på grundval av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för företagen i urvalet.
(58)
I detta fall ansågs det lämpligt att preliminärt använda den dumpningsmarginal som var tillämplig på de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet baserat på deras exportpris, fastställt på grundval av importstatistik från Eurostat, och det genomsnittliga normalvärde som fastställts för de indiska tillverkare som ingick i urvalet, så länge det genomsnittliga normalvärdet inte hade påverkats av tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen.
(59)
På grundval av detta fastställdes preliminärt den beräknade dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet till 28,0 %.
(60)
För alla andra exporterande tillverkare i Indien fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. För detta ändamål gjordes en jämförelse mellan de totala exportkvantiteter som angetts i svaren från företagen i urvalet och den totala importen från Indien enligt importstatistik från Eurostat. Eftersom graden av samarbete var hög fastställdes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.
(61)
På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 32,3 %.
(62)
På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
(i %)
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Raajratna Metal Industries
32,3
Venusgruppen
30,4
Viraj Profiles
24,4
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet
28,0
Alla övriga företag
32,3
4. UNIONSINDUSTRIN
4.1 Unionsindustrin
(63)
Den likadana produkten tillverkades av 27 unionstillverkare. De anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin.
4.2 Tillverkningen i unionen
(64)
All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden.
(65)
Det bör nämnas att även en unionstillverkare som var närstående en indisk exporterande tillverkare och motsatte sig inledandet av undersökningen innefattades i definitionen av unionsindustrin.
(66)
På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 139 141 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos övriga unionstillverkare som inte gav sig till känna under undersökningen.
4.3 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(67)
Såsom anges i skäl 14 ingick sex unionstillverkare i urvalet, vilket representerade 46,5 % av den beräknade totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten.
5. SKADA
5.1 Förbrukning i unionen
(68)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. År 2009 kännetecknades av oöverträffat höga priser på nickel, det huvudsakliga råmaterial som används för att tillverka den berörda produkten och den likadana produkten, och de globala negativa effekterna av finanskrisen, vilket i kombination ledde till en särskilt låg förbrukning i unionen det året. Marknadssituationen förbättrades dock, vilket framgår av tabellen nedan, och förbrukningen i unionen ökade med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden.
2009
2010
2011
UP
Förbrukning (ton)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Källa:
Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär.
5.2 Import till unionen från det berörda landet
5.2.1 Den berörda importens volym och marknadsandel
(69)
Under skadeundersökningsperioden befanns den dumpade importen till unionen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ha utvecklats på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:
2009
2010
2011
UP
Volym
16 847
29 053
36 720
35 398
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Marknadsandel (%)
12,8
15,5
18,7
17,9
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Källa:
Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär.
(70)
Importvolymen från Indien ökade betydligt, med 110 %, under skadeundersökningsperioden. Ökningen var särskilt markant mellan 2009 och 2010, när importen från Indien ökade med 72 % och unionens förbrukning ökade med 42 %. Medan förbrukningen ökade med endast 5 % mellan 2010 och undersökningsperioden fortsatte dock importvolymen från Indien att öka markant med 22 % under samma period.
(71)
Marknadsandelen för dumpad import från Indien har ökat markant med 40 % under skadeundersökningsperioden.
5.2.2 Importpriser och prisunderskridande
(72)
Såsom förklaras ovan i skäl 22 uttryckte en part betänkligheter på grund av att det i antidumpningsfrågeformuläret inte gick att skilja mellan vissa typer av den berörda produkten som enligt partens mening var olika.
(73)
Hänsyn togs till dessa betänkligheter genom att frågeformuläret ändrades så att de så kallade produktkontrollnumren (PCN) utökades för att det skulle gå att tydligt identifiera de relevanta typerna i undersökningen, särskilt för prisjämförelsen. I detta skede visade undersökningen att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa mycket tekniska typer. Det påpekas dock ändå att ändringarna avseende PCN säkerställde att priserna på vissa produkttyper jämfördes direkt med priserna på motsvarande produkttyper.
(74)
Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för dumpad import:
2009
2010
2011
UP
Genomsnittspris (euro/ton)
2 372
2 801
3 246
3 196
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Källa:
Eurostat och svar på frågeformuläret.
(75)
Det genomsnittliga importpriset från Indien ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden men förblev lägre än unionsindustrins försäljningspris under samma period (se skäl 93). Detta förklarar den plötsliga ökningen av importvolymen och den markanta ökningen med 40 % av indiska exportörers marknadsandel under samma period.
(76)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp för dumpad import från de indiska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import.
(77)
Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 15 % för den dumpade importen från det berörda landet på unionsmarknaden. De lägre priserna på den dumpade importen jämfört med unionspriserna under skadeundersökningsperioden förklarar den markanta ökningen av importvolymen från Indien och av marknadsandelen för importen från Indien mellan 2009 och undersökningsperioden.
5.3 Unionsindustrins ekonomiska situation
5.3.1 Inledande anmärkningar
(78)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av inverkan av den dumpade importen från Indien på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(79)
Som nämndes i skäl 14 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.
(80)
För skadeanalysen skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för de unionstillverkare som ingick i urvalet.
(81)
Det är värt att notera att all tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna, bland annat data gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet.
(82)
De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade i sina svar på frågeformuläret.
5.3.2 Makroekonomiska indikatorer
a) Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(83)
Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
2009
2010
2011
UP
Produktionsvolym (ton)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Produktionskapacitet (ton)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapacitetsutnyttjande (%)
43
57
56
56
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Källa:
Klagomål, svar på frågeformuläret.
(84)
Unionstillverkningen ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket i viss mån återspeglade den positiva utvecklingen av förbrukningen. Produktionsvolymen stagnerade däremot mellan 2010 och undersökningsperioden.
(85)
Medan kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden förblev produktionskapaciteten i grunden stabil under skadeundersökningsperioden.
b) Försäljningsvolym, marknadsandelar och marknadstillväxt
(86)
Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden:
2009
2010
2011
UP
Försäljningsvolym (i ton)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Marknadsandel (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Källa:
Klagomål, svar på frågeformuläret.
(87)
Efter en betydande ökning mellan 2009 och 2010, mot bakgrund av en ökande förbrukning, minskade försäljningsvolymen till icke-närstående kunder och påverkades inte positivt av den fortsatta ökningen av efterfrågan (4,9 % mellan 2010 och 2011). Detta återspeglar också den uppåtgående trenden för utgående lager, som ökade med 41 procent under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 100.
(88)
Dessutom minskade unionsindustrins marknadsandel med 4,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden, trots den stadiga ökningen med 50 % av förbrukningen.
(89)
Såsom framgår av skäl 68 växte förbrukningen i unionen med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden, medan volymen av dumpad import ökade markant med 110 % under samma period, vilket framgår av skäl 70. Unionsmarknadens tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför delvis av dumpad import, medan unionsindustrins försäljning i unionen endast ökade med 40 % under samma period. Detta visar att unionsindustrin inte kunde dra full fördel av tillväxten av förbrukningen i unionen på grund av den ökande marknadsandelen för dumpad import.
c) Sysselsättning och produktivitet
(90)
Trots den svåra ekonomiska situation som beskrivs i skäl 94-99 förblev sysselsättningen i unionsindustrin relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den ökade produktionsvolymen (se skäl 84) ökade produktiviteten mätt som produktion i ton per anställd per år med 30 % under samma period, vilket tyder på att unionsindustrin gjorde betydande insatser för att öka sin effektivitet.
2009
2010
2011
UP
Antal anställda
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivitet (enhet/anställd)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Källa:
Klagomål, svar på frågeformuläret.
d) Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(91)
Dumpningsmarginalerna för tre av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet ligger över miniminivån (se skäl 62). Med hänsyn till den berörda produktens sektor, volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från Indien som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.
(92)
Det erinras om att antidumpningsåtgärder och antisubventionsåtgärder infördes på den berörda produkten 1999 (4). På grund av tidsintervallet från det att de åtgärder som infördes 1999 upphörde till den nuvarande undersökningen finns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma effekten av den tidigare dumpningen. Undersökningen gav i vilket fall inga bevis för att industrin fortfarande håller på att återhämta sig från tidigare dumpningsåtgärder.
5.3.3 Mikroekonomiska indikatorer
a) Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad
(93)
De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 34 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen återspeglar den allmänna ökningen av kostnaden för råmaterial som industrin upplevde under samma period. År 2011 och under undersökningsperioden kunde unionstillverkarna endast i måttlig omfattning höja priserna för att täcka den ökande tillverkningskostnaden, bara tillräckligt för att hålla lönsamheten strax över 1 % år 2011 och gå jämnt upp under undersökningsperioden. Såsom framgår av siffrorna i tabellen kunde inte ens en markant ökning av försäljningspriset göra det möjligt för unionsindustrin att uppnå en rimlig vinstnivå.
2009
2010
2011
UP
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Produktionskostnad per enhet (euro/ton)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Källa:
Svar på frågeformulär.
b) Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(94)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt:
2009
2010
2011
UP
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Kassaflöde (i euro)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investeringar (euro)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Räntabilitet (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Källa:
Svar på frågeformulär.
(95)
Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av relevant omsättning. År 2009 gjorde unionstillverkarna i urvalet förluster men började 2010 återhämta sig, i linje med den ökning av förbrukningen med 50 % som beskrivs i skäl 68. Även om lönsamheten ökade något låg dock vinstnivåerna på 0,2 % fortfarande långt under en rimlig vinstnivå inom stålsektorn. Målvinstmarginalen hade faktiskt preliminärt satts till 5 %, eftersom detta enligt unionsindustrins angivelser ansågs motsvara den marginal som rimligen skulle kunna uppnås av en industri av denna typ inom sektorn för den undersökta produkten under normala konkurrensförhållanden, dvs. utan dumpad import, på försäljning av den likadana produkten i unionen. Vidare är värdet 5 % en vinstmarginal före skatt som ansetts vara ett lämpligt minimivärde i andra undersökningar av liknande produkter inom samma sektor.
(96)
Under undersökningsperioden lyckades unionstillverkarna i urvalet få sin verksamhet att gå jämnt upp, men prispressen från dumpad import hindrade dem från att anpassa priserna till kostnaderna och därmed uppnå tillfredsställande resultat. Denna situation förklaras också av att den undersökta produkten anses vara en vara och att priserna därför anses vara den huvudfaktor som avgöra kundernas val.
(97)
Kassaflödet, vilket representerar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet och som beräknades på grundval av driften, var negativt fram till 2010. Det förbättrades visserligen 2011 men minskade med 34 % mellan 2011 och undersökningsperioden.
(98)
Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden begränsade förmågan för de unionstillverkare som ingick i urvalet att investera i sin verksamhet och undergrävde deras utvecklingsmöjligheter. Som en följd av detta begränsades unionstillverkarnas förmåga att anskaffa kapital och finansiera kostnader. Trots att unionstillverkarna i urvalet lyckades göra vissa investeringar avseende den likadana produkten 2010 minskade de därefter, särskilt under undersökningsperioden, när deras investeringar minskade med 51 % jämfört med 2010 års nivå. Även om räntabiliteten uttryckt som vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde blev positiv 2011 gällde dessutom att den sjönk markant, med 5,9 procentenheter, under undersökningsperioden, ned till en låg nivå på 0,8 %.
(99)
I ljuset av det ovanstående kan slutsatsen dras att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet förblev något bräckligt under undersökningsperioden.
c) Lager
(100)
Lagren ökade för unionstillverkarna i urvalet med 41 % under skadeundersökningsperioden, och ökningen sammanföll med en minskad marknadsandel, särskilt under undersökningsperioden.
2009
2010
2011
UP
Utgående lager (i ton)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Källa:
Svar på frågeformulär.
d) Arbetskraftskostnader
(101)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet ökade måttligt under skadeundersökningsperioden och de utgör därför inte någon avgörande faktor för den ökade produktionskostnaden.
2009
2010
2011
UP
Genomsnittliga lönekostnader per anställd (i euro)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Källa:
Svar på frågeformulär.
5.4 Slutsats om skada
(102)
Undersökningen visade att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Inledningsvis, mellan 2009 och 2010, förbättrades de flesta av skadeindikatorerna för unionsindustrin till stor del men därefter stagnerade industrins ekonomiska situation eller till och med försämrades.
(103)
Mot bakgrund av en blomstrande marknad ökade faktiskt vissa indikatorer, såsom tillverkning och försäljningsvolym, för unionsindustrin markant mellan 2009 och 2010, men därefter registrerades en inbromsning från 2010 och framåt. Denna situation inträffade trots en fortsatt ökning av förbrukningen.
(104)
Dessutom påverkades de skadefaktorer som är förknippade med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, investeringar och lönsamhet, allvarligt av prispressen på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde inte öka sina priser tillräckligt för att täcka sina produktionskostnader mellan 2009 och 2010. Lönsamheten förbättrades mellan 2009 och 2011 med en liten vinst på 1,4 % år 2011, men lönsamheten började försämras igen under undersökningsperioden, när den endast gick jämnt upp. Detta innebär att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes.
(105)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
6. ORSAKSSAMBAND
6.1 Inledning
(106)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Indien hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
6.2 Verkningar av den dumpade importen
(107)
Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 50 % under skadeundersökningsperioden och att volymen av import med ursprung i Indien samtidigt mer än fördubblades. Å andra sidan sammanföll ökningen av dumpad import med en inbromsning av unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter mellan 2010 och undersökningsperioden.
(108)
När det gäller prispressen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Indien konstant var lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att den indiska importen underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 15 % under undersökningsperioden ökade dess marknadsandel mellan 2009 och undersökningsperioden med 40 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade med 4,7 procentenheter (från 67,6 % år 2009 till 62,9 % under undersökningsperioden). Den minskade marknadsandelen visar att unionsindustrin endast i begränsad omfattning kunde dra nytta av den ökade förbrukningen.
(109)
Med tanke på de ökande produktionskostnaderna försökte unionsindustrin höja priset per enhet för icke-närstående kunder, såsom visas i skäl 93. Såsom anges ovan räckte dock inte prishöjningen för att täcka de växande kostnaderna, på grund av prispressen från den ökande volymen dumpad indisk import, och därmed kunde unionsindustrin inte nå en tillfredsställande vinstnivå som skulle kunna anses nödvändig för denna särskilda industri.
(110)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ökningen av den dumpade importen från Indien till priser som konstant underskred unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada unionsindustrin har lidit.
6.3 Verkningar av andra faktorer
6.3.1 Import från tredjeländer
Land
2009
2010
2011
UP
Kina
Volym (ton)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Marknadsandel (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Genomsnittspris
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
Schweiz
Volym (ton)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Marknadsandel (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Genomsnittspris
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Sydkorea
Volym (ton)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Marknadsandel (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Genomsnittspris
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Totalt alla tredjeländer undantaget Indien
Volym (ton)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Marknadsandel (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Genomsnittspris
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Utöver den dumpade importen från Indien, som utgjorde 48 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden, fanns det andra importkällor, bland annat Kina, Korea och Schweiz, som behövde granskas med avseende på orsakssambandet.
(112)
Undersökningen visade att det genomsnittliga försäljningspriset för koreanska och schweiziska exporterande tillverkare förblev högre än de indiska exporterande tillverkarnas och unionsindustrins försäljningspris under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Vidare minskade deras marknadsandelar med 0,5 respektive 1,6 procentenheter under undersökningsperioden.
(113)
Det genomsnittliga priset från Kina låg under unionsindustrins prisnivå och Kinas marknadsandel visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att produktblandningen för den kinesiska importen är en annan och att de kinesiska produkterna inte direkt konkurrerar med unionsindustrin eller dem av indiskt ursprung. Det ansågs därför inte att den kinesiska exporten kunde ha haft någon väsentlig effekt på de kärnprodukttyper som säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden. Därför kan det eventuella bidraget från importen från Kina på den skada som vållats unionsindustrin endast ha varit obetydligt.
(114)
En exporterande tillverkare hävdade trots detta att importen av tråd av rostfritt stål från Kina, Korea och Schweiz borde ha innefattats i denna undersökning.
(115)
Utöver de fakta och överväganden som tas upp ovan bör det påpekas att det från inledningsskedet och hittills inte har funnits några bevis för dumpning, skadevållande eller något annat orsakssamband som skulle ha motiverat inledande av ett antidumpningsförfarande rörande import med ursprung i ovannämnda länder. Även om det skulle ha funnits bevis som motiverade en undersökning av annan import gäller vidare att en skillnad i behandling som består i att ett antidumpningsförfarande inleds endast mot indisk import inte skulle betraktas som diskriminerande. Påståendet att dessa länder borde ha ingått i undersökningens räckvidd är därför grundlöst och bör avvisas.
(116)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att exporten från tredjeländer inte bidrog i någon påtaglig grad till den väsentliga skada som unionsindustrin led.
6.3.2 Unionsindustrins exportresultat
(117)
Unionsindustrins totala export av den berörda produkten utgjorde 8,5 % av den totala produktionen under undersökningsperioden. Denna bild återspeglas av exporten till icke-närstående kunder från unionstillverkarna i urvalet, vars export utgjorde 7 % av produktionen under undersökningsperioden, och priserna var 36 % högre än dem på EU-marknaden under samma period. Baserat på detta kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan.
6.3.3 Den ekonomiska krisen och priserna på råmaterial
(118)
Såsom nämns i skäl 68 var förbrukningen särskilt låg 2009 på grund av de exceptionellt höga priserna på nickel och effekterna av den ekonomiska krisen. Denna situation förklarar tveklöst den särskilt dåliga ekonomiska situationen för unionsindustrin 2009, men det förtjänar att noteras att resultaten för den dumpade lågprisimporten kontrasterar mot unionsindustrins situation i läget med ökande förbrukning från 2010 och framåt.
(119)
Undersökningen visade att unionsindustrin inte heller under den allmänna ekonomiska återhämtningen kunde dra nytta av den ökande förbrukningen och att den förlorade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade indiska exporten ökade sin marknadsandel.
(120)
Även om den ekonomiska krisen och de höjda priserna på råmaterial kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat totalt sett, kan dess inverkan därför inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
6.4 Slutsats om orsakssambandet
(121)
Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den dumpade importen med ursprung i Indien under skadeundersökningsperioden (med 110 % respektive 40 %). Det konstaterades dessutom att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden, framför allt under undersökningsperioden (med i genomsnitt 15 %).
(122)
Denna ökning av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Indien sammanföll med den långsamma utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation, särskilt från och med 2010. Trots återhämtningen av förbrukningen kunde unionsindustrin inte överföra den ökade produktionskostnaden på sina kunder i någon tillfredsställande grad, och därmed förblev ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och investeringar på en låg nivå.
(123)
Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Indien och skadan som unionsindustrin lidit.
(124)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
7. UNIONENS INTRESSE
7.1 Allmänna överväganden
(125)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadlig dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.
7.2 Unionsindustrins intresse
(126)
Unionsindustrin utgörs av 27 kända tillverkare som representerar hela unionens tillverkning av den liknande produkten. Tillverkarna finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt 1 747 personer i samband med den likadana produkten under undersökningsperioden.
(127)
En unionstillverkare, som representerade en relativt liten andel av unionstillverkningen och hade ett närstående företag i Indien, motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom nämns i skäl 22 hävdade tillverkaren också att de mycket tekniska produkterna inte skulle omfattas och att det inte låg i unionens intresse att införa samma åtgärder på denna produkttyp.
(128)
Såsom nämns i skäl 72 togs hänsyn till detta i frågeformuläret genom att PCN-numren utökades, vilket ger en tydlig identifiering av dessa typer i undersökningen. I detta skede visade undersökningen dock att mycket tekniska produkter omfattades och att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa produkttyper. Därmed ansågs de betänkligheter som uttrycktes av denna tillverkare sakna grund och påståendet avvisades.
(129)
Det har fastställts att den dumpade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin inte kunde dra full nytta av den ökande förbrukningen och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig.
(130)
Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden.
(131)
Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för industrin att upprätthålla och vidareutveckla sina insatser för att vara kostnadseffektiva.
(132)
Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras.
(133)
Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att åtgärder införs för import med ursprung i Indien.
7.3 Användarnas intresse
(134)
Kommissionen skickade frågeformulär till nio användare i unionen. Endast tre svarade på frågeformulären, vilket representerar ca 6 % av den totala importen från Indien av den berörda produkten under undersökningsperioden. Dessa användare finns inom sektorer som rör livsmedelsberedning, bland annat inom kommersiella kök och catering, hushållsapparater och bilindustrin.
(135)
I genomsnitt stod inköp från Indien för ca 67 % av de totala inköpen av den berörda produkten, och Indien utgör den enda leveranskällan endast för en användare. Under undersökningsperioden representerade den genomsnittliga procentandel av omsättning som innefattade den berörda produkten 54 % av deras totala omsättning.
(136)
Undersökningen visade att den genomsnittliga lönsamheten under undersökningsperioden för alla samarbetsvilliga användare inom sektorer som använder den berörda produkten var över 9 % av omsättningen.
(137)
Den sannolika effekten av de föreslagna åtgärderna bedömdes på grundval av svaren på frågeformuläret från användarna och hela unionsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten. Om man utgår från ett värsta scenario för unionsmarknaden, dvs. att ingen prishöjning kan överföras på distributionskedjan och att användarna skulle fortsätta köpa från Indien i de tidigare volymerna, skulle tullens inverkan på användarnas lönsamhet innebära en minskning med ca 1,2 procentenheter.
(138)
Det ska noteras att en användare hade en neutral position när det gällde undersökningen eftersom den användaren anser att ett införande av åtgärder inte kommer att ha någon påtaglig inverkan på marknadspriserna eftersom en eventuell prisökning kommer att absorberas av distributörerna.
(139)
En annan användare uttryckte oro för att åtgärderna om de införs skulle drabba även vissa produkttyper som inte längre tillverkas i unionen. Undersökningen visade dock att de produkttyper denna användare hänvisar till fortfarande tillverkas i unionen och att efterfrågan på dessa sorter av rostfritt stål saknar betydelse. Vidare bör det noteras att unionstillverkarna inte tillverkade på full kapacitet under skadeundersökningsperioden, och om efterfrågan ökar kan därför även tillverkningen ökas i motsvarande grad.
(140)
Det ska påpekas att eftersom den berörda produkten är standardiserad när det gäller sektor och användning, kan användarna lätt byta sina leveranskällor när det gäller produktkvalitet eller pris. Införandet av åtgärder bör inte utesluta möjligheten att importera den berörda produkten från andra länder och även från Indien när dumpningens snedvridande effekter på handeln har eliminerats.
(141)
Med hänsyn till ovanstående anses den totala inverkan på användare vara begränsad, även om vissa användare sannolikt påverkas mer negativt än andra av åtgärder som gäller import från Indien.
7.4 Importörernas intresse
(142)
Ett begränsat samarbete erhölls från icke-närstående importörer. Nio importörer tillhandahöll urvalsinformation men endast en var samarbetsvillig. Detta företag stod för ca 7 % av den totala importen från Indien under undersökningsperioden. Företaget motsätter sig att åtgärder införs eftersom Indien med stor marginal är företagets viktigaste leverantör. Även om införandet av åtgärder skulle inverka negativt på företagets lönsamhet på grund av de högre kostnaderna skulle det importerande företaget ha möjlighet att överföra åtminstone en del kostnadsökningen på sina kunder.
(143)
Vidare skulle importörerna kunna byta till en annan källa, inbegripet unionsindustrin och andra exporterande länder.
(144)
Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse.
7.5 Slutsats om unionens intresse
(145)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det totalt sett, på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse, inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från Indien.
(146)
Vidare gäller att sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper.
8. FÖRSLAG TILL PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(147)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
8.1 Nivå för undanröjande av skada
(148)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(149)
Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.
(150)
Därför beräknades nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den dumpade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande i skäl 77, med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset fastställdes genom att en rimlig vinstnivå adderades till produktionskostnaden. Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 5 %, såsom anges i skäl 95.
(151)
Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importpriset cif, se skäl 154.
8.2 Preliminära åtgärder
(152)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien och att den, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(153)
När det gäller den parallella antisubventionsundersökningen i enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (5), får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Alla subventionssystem som tas upp i den preliminära antisubventionsförordningen (6) gäller exportsubvention. De relevanta preliminära antidumpningstullsatserna för berörda samarbetsvilliga tillverkare justeras därför i enlighet med detta.
(154)
Mot denna bakgrund har de preliminära antidumpningstullarnas storlek fastställts på grundval av en jämförelse mellan skademarginalerna, dumpningsmarginalerna och nivån på utjämningstullarna. Följande antidumpningstullar bör därför införas:
(i %)
Företag
Skademarginal
Dumpningsmarginal
Utjämningstullsats
Preliminär antidumpningstullsats
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venusgruppen
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet
24,0
28,0
3,8
20,2
Alla övriga företag
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Storleken på de individuella företagsspecifika antidumpningstullar som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”Alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av berörda produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade berörda produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”.
(156)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen (7) med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(157)
I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
9. SLUTBESTÄMMELSE
(158)
Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av tråd av rostfritt stål som i viktprocent innehåller:
-
minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,
-
mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,
som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 7223 00 19 och 7223 00 99 och med ursprung i Indien.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
24,4
B780
Företag som förtecknas i bilagan
20,2
B781
Alla övriga företag
27,8
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
2. Berörda parter får i enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 lämna synpunkter på tillämpningen av den här förordningen inom en månad efter dess ikraftträdande.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2013.