РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1195/2014
av den 29 oktober 2014
om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 12,
efter samråd med medlemsstaterna, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 15 februari 2014 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antisubventionsförfarande på grundval av artikel 10 i förordning (EG) nr 597/2009 (nedan kallad grundförordningen) skulle inledas beträffande import till unionen av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (nedan kallat det berörda landet). En rättelse av tillkännagivandet om inledande offentliggjordes i EUT den 4 september 2014 (3).
(2)
Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingetts den 3 januari 2014 av Dansk Akvakultur (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av viss regnbåge. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av viss regnbåge och för att detta vållat väsentlig skada, och kommissionen ansåg att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.
(3)
I enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen underrättade kommissionen innan undersökningen inleddes de turkiska myndigheterna om att man mottagit ett korrekt underbyggt klagomål enligt vilket subventionerad import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet vållade unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen bjöd in de turkiska myndigheterna till samråd i syfte att klargöra situationen beträffande innehållet i klagomålet och för att uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning.
(4)
De turkiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd, som därefter hölls. Vid samrådet fann man ingen lösning som kunde godtas av båda parter. Efter samrådet kom de turkiska myndigheterna med en inlaga. Kommissionen noterade synpunkterna.
2. Parallellt antidumpningsförfarande
(5)
Den 15 februari 2014 meddelade kommissionen också genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (4) att en antidumpningsundersökning skulle inledas beträffande import till unionen av samma produkt med ursprung i Turkiet.
(6)
I skadeanalyserna inom ramen för den pågående antisubventionsundersökningen och den parallella antidumpningsundersökningen användes samma definitioner av unionsindustrin, samma representativa unionsproducenter och samma undersökningsperiod, och om inget annat anges var de slutsatser som drogs i analyserna identiska. Detta ansågs lämpligt för att effektivisera skadeanalysen och för att kunna dra konsekventa slutsatser. Kommentarer om skadeaspekter som framförts i samband med något av förfarandena har därför beaktats vid båda undersökningarna.
3. Berörda parter
(7)
I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade dessutom särskilt klagandena, andra kända unionsproducenter, användare och importörer, exporterande producenter i Turkiet och de turkiska myndigheterna samt intresseorganisationer som man visste var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att medverka.
(8)
Alla berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. Inga synpunkter lämnades.
4. Stickprovsförfarande
(9)
Kommissionen tillkännagav i tillkännagivandet om inledande att stickprov kanske skulle komma att göras bland de berörda parterna, framför allt unionsproducenterna, de icke-närstående importörerna och de exporterande producenterna i Turkiet, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.
4.1 Stickprovsförfarande avseende unionsproducenter
(10)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionsproducenter. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen och med hänsyn till att unionsindustrin är mycket fragmenterad med mer än 700 små och medelstora producentföretag, gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa produktionsvolym som rimligen kunde undersökas på den tid som stod till förfogande, med beaktande även av den geografiska spridningen och en tillräcklig täckning av olika produktionssteg och produktionstyper (produktion av levande, färsk, fryst och rökt regnbåge samt regnbågsfiléer). Nio unionsproducenter ingick i stickprovet. Unionsproducenterna i stickprovet stod för mer än 12 % av den totala produktionen i unionen, baserat på uppgifter i klagomålet. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet. Inga synpunkter mottogs inom tidsfristen och det preliminära stickprovet bekräftades därmed. Urvalet är representativt för unionsindustrin.
4.2 Stickprovsförfarande avseende importörer
(11)
För att besluta om huruvida stickprovsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande.
(12)
Tre icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.
4.3 Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter
(13)
För att besluta om huruvida stickprovsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Turkiet att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Turkiets delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som skulle kunna vara intresserade av att medverka i undersökningen.
(14)
Arton grupper av exporterande producenter i Turkiet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i stickprovet. Dessa företags sammanlagda redovisade exportvolym till unionen av viss regnbåge under 2013 utgjorde hela exporten från Turkiet till unionen.
(15)
I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av fyra grupper av exporterande producenter på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, med beaktande även av den geografiska spridningen. Den grupp av företag som ingick i stickprovet stod för nästan 64 % av den redovisade exportförsäljningen till unionen och fanns i två olika regioner.
(16)
I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med alla kända exporterande producenter som berördes och med de turkiska myndigheterna om stickprovsurvalet. Ett företag bestred urvalet av företag och hävdade att det borde ha ingått i stickprovet. Företaget uppgav att det uteslutande producerar, bearbetar och säljer regnbåge (och alltså inte bedriver någon annan verksamhet) och har gjort det sedan 1971 och därmed är den första producenten av den berörda produkten i Turkiet. Vidare hävdade företaget att det hade betydande försäljning på den inhemska marknaden och var den största producenten i Marmararegionen.
(17)
Kommissionen påminner om att urvalet av företag gjordes på grundval av de största exportvolymerna i enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen och med hänsyn till det antal producenter som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Eftersom det föreslagna urvalet står för 64 % av exporten av den berörda produkten till unionen är det representativt för den turkiska industrins situation. Företagen i stickprovet är dessutom belägna i två olika regioner (av de tre som är representerade), vilket anses tillräckligt för undersökningen. Kommissionen vidhåller därför att företagen i stickprovet svarade för de största representativa importvolymer som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.
5. Enskild undersökning
(18)
Elva företag eller grupper av företag begärde enskild undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen. I detta skede av undersökningen har kommissionen inte fattat något beslut om begäran om individuell undersökning. Kommissionen kommer att besluta om huruvida individuell undersökning ska medges i det slutgiltiga skedet av undersökningen.
6. Svar på frågeformuläret
(19)
Kommissionen skickade frågeformulär till de turkiska myndigheterna, till alla företag i unionen som ingick i stickprovet, till tre importörer och till de grupper av exporterande producenter i Turkiet som ingick i stickprovet.
(20)
Tre företag i en grupp av turkiska exporterande producenter begärde undantag från skyldigheten att besvara frågeformuläret. Ett av dessa företag hävdade att det främst var verksamt inom produktion av havsabborre och havsruda och bara producerade en liten volym av den berörda produkten. Ett företag drev ett litet snabbköp där bara en marginell del av verksamheten avsåg den berörda produkten, och ett företag var en närstående importör som inte hade någon betydande försäljning av den berörda produkten under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade att undanta det företag som drev ett litet snabbköp från skyldigheten att besvara frågeformuläret. Den vidhöll dock att det företag som främst var verksamt inom produktion av havsabborre och havsruda skulle besvara frågeformuläret, liksom den närstående importören, eftersom de volymer som producerades (av den exporterande producenten) respektive köptes och såldes (av den närstående importören) ändå var betydande.
(21)
Svar på frågeformuläret mottogs från de turkiska myndigheterna och alla övriga grupper av exporterande producenter i Turkiet som ingick i stickprovet samt de företag som bett om enskild undersökning.
7. Kontrollbesök
(22)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att provisoriskt fastställa subventionering och därav följande skada samt unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen utfördes i följande företags lokaler:
a)
Unionsproducenter
-
Aqualande SAS, Roquefort, Frankrike
-
Danaqua, Grindsted, Danmark
-
Danforel A/S, Grindsted, Danmark
-
Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Danmark
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Tyskland
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Tyskland
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polen
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spanien
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italien
-
Grupo Tres Mares, SA, La Coruña, Spanien
b)
Exporterande producenter i Turkiet
-
Gruppen ”GMS” av närstående företag, Bodrum, Turkiet:
-
Akyol Su Ürn. Ürt. Taș. Kom. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdȘti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur. Inș. Paz. Ihr. Ltd Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz. Tic. İhr. ve İth. Ltd Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd Ști
-
Gruppen ”Kilic” av närstående företag, Bodrum, Turkiet:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic AS
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ
-
KLC Gida Ürünleri Ith. Ihr. Ve Tic. AȘ
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd Ști
-
Gruppen ”Özpekler” av närstående företag, Bodrum, Turkiet:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall. Su Ürün. San. ve Tic.)
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San. Ve Tic. Ltd Sti)
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd Ști (nedan kallad Ternaeben), Kayseri, Turkiet
c)
Turkiska myndigheter:
-
Ekonomiministeriet, Ankara, Turkiet
-
Livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet, Ankara, Turkiet
d)
Importörer i unionen som är turkiska exportörer närstående:
-
Spador S.R.L. (nedan kallad Spador)
-
Ternäben Service GmbH (nedan kallad TSG)
-
Ternäben Vertrieb GmbH (nedan kallad TVG)
e)
Unionsproducent (bearbetningsföretag) som är en exporterande producent i Turkiet (Ternäben) närstående
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polen (nedan kallad TPL)
8. Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(23)
Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(24)
Den berörda produkten är regnbåge (Oncorhynchus mykiss):
-
levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller
-
färsk, kyld, fryst och/eller rökt:
-
i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller
-
utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller
-
i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck,
med ursprung i Turkiet, som för närvarande omfattas av KN-numren ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (nedan kallad den berörda produkten).
(25)
Såsom redan nämnts i skäl 1 har en rättelse gjorts av definitionen av den berörda produkten. Rättelsen var rent redaktionell och påverkade inte definitionen.
2. Likadan produkt
(26)
Undersökningen visade att den produkt som producerades och såldes på den inhemska marknaden i Turkiet och/eller exporterades till unionen och den produkt som producerades av unionsindustrin och såldes i unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
(27)
Kommissionen beslutade i detta skede att de produkterna därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.
3. Invändningar gällande produktdefinitionen
(28)
Några berörda parter hävdade att rökt regnbåge borde undantas från produktdefinitionen. Dessa parter menade att det fanns skillnader i produktionsprocessen och i de fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna jämfört med icke-rökt regnbåge. De turkiska myndigheterna hävdade dessutom att kostnadsstrukturen för producenter av rökta filéer skilde sig avsevärt från andra producenters kostnadsstruktur, vilket skulle tyda på att den rökta och den icke-rökta produkten inte var en enda produkt. Dessa parter hänvisade slutligen till två tidigare antidumpningsundersökningar gällande liknande produkter (stor regnbåge och lax) som slutförts 2004 (5) respektive 2005 (6), där rökta produkter inte omfattades av produktdefinitionen. Parterna hänvisade framför allt till skäl 9 i rådets förordning (EG) nr 437/2004 (7), enligt vilken rökning skulle ändra de grundläggande egenskaperna hos produkten i fråga. Rökt regnbåge borde därför undantas från produktdefinitionen i den aktuella undersökningen.
(29)
Undersökningen visade att de olika presentationer - levande, kyld, fryst eller rökt - som omfattades av definitionen av den berörda produkten har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Framför allt har all regnbåge samma egentliga egenskaper (kemiska, näringsmässiga osv.), och bearbetningen leder inte till att fisken fråntas dessa egenskaper utan resulterar bara i olika presentationer som endast utgör olika sätt att konservera fisken inför ytterligare bearbetning, beredning, tillagning eller konsumtion. Därför drogs slutsatsen att konservering genom rökning inte väsentligen ändrar produktens grundläggande fysiska, tekniska eller kemiska egenskaper.
(30)
Vad beträffar olika produktionsprocesser och olika kostnadsstrukturer förklarade inte parterna hur detta skulle kunna ha betydelse för slutsatsen att rökta och icke-rökta produkter var en enda produkt. Eventuella skillnader i produktionsprocesser har i vilket fall som helst inte i sig någon betydelse för produktdefinitionen. I det aktuella fallet skilde sig inte heller produktionsprocessen och kostnadsstrukturen för rökta filéer i någon betydande utsträckning från produktionsprocessen och kostnadsstrukturen för andra presentationer av regnbåge. Den största kostnadsposten för varje presentation var odlingskostnaden, som i huvudsak utgjordes av foder (fiskmjöl och fiskolja), energikostnaden och kostnaden för ägg eller ungfisk. Kraven i detta hänseende bör därför avvisas.
(31)
Vid de tidigare undersökningar som de berörda parterna hänvisade till omfattades inte rökta produkter av det klagomål som ledde till att förfarandena inleddes, i motsats till vad som är fallet i den aktuella undersökningen. De omfattades därför inte av undersökningarna och undersöktes alltså inte. I skäl 9 i förordning (EG) nr 437/2004 behandlades ett krav från en berörd part på att fryst hel fisk och frysta filéer skulle undantas från förfarandet. Vid undersökningen kunde det emellertid inte konstateras eller specifikt slås fast att rökta produkter borde undantas från produktdefinitionen. Eftersom det vid den aktuella undersökningen konstaterats att alla presentationer av regnbåge har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper bör detta argument avvisas.
(32)
Av ovanstående skäl avvisades i detta skede kravet på att de rökta produkterna skulle undantas från produktdefinitionen.
C. SUBVENTION
1. Inledning
(33)
Klaganden hävdade att de turkiska myndigheterna subventionerar sin vattenbrukssektor. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för flera slags subventioner som beskrivs både i lagstiftning och i ett antal policydokument som ligger till grund för det statliga stödet till sektorn.
(34)
Kommissionen granskade och analyserade de handlingar som lämnats i klagomålet samt ytterligare handlingar som de turkiska myndigheterna och de exporterande producenter som ingick i stickprovet hade lämnat i samband med undersökningen och konstaterade att alla dessa handlingar visar att vattenbrukssektorn i Turkiet förmånsbehandlas på många områden.
(35)
De turkiska myndigheternas beslut att subventionera just vattenbrukssektorn daterar sig till 2003 och har lett till att stora mängder offentliga medel har överförts till turkiska producenter och exportörer de senaste tio åren.
(36)
I samband med det samråd mellan de turkiska myndigheterna och kommissionen som hölls innan förfarandet inleddes, såsom nämns i skälen 3 och 4, bestred de turkiska myndigheterna inte förekomsten av något av de undersökta systemen.
2. System som undersökts
(37)
Kommissionen skickade frågeformulär till de turkiska myndigheterna och de exporterande producenter som ingick i stickprovet och begärde upplysningar om följande system som påstods innefatta subventioner till vattenbruksindustrin:
-
Statligt stöd till investeringar i vattenbrukssektorn
-
Tullfrihet
-
Befrielse från mervärdesskatt
-
Skattenedsättning
-
Stöd för sociala avgifter (arbetsgivardelen)
-
Räntestöd
-
Marktilldelning
-
Inkomstskattestöd
-
Stöd för sociala avgifter (arbetstagardelen)
-
Direkta subventioner till regnbågsproducenter
-
Direkta subventioner till regnbågsodlare
-
Direkta subventioner för ekologisk regnbågsproduktion
-
Särskilt stöd för ungfisk
-
Subventionerade lån och försäkringar för regnbågsproducenter
-
Investeringslån och företagslån till låg ränta från Ziraat Bankasi
-
Investeringslån och företagslån till låg ränta från kooperativa jordbrukskreditinstitut
-
Jordbruksförsäkringspool och premiestöd
-
Subventioner för konsulttjänster
-
Subventioner för fiskefartyg
-
Inköp av bränsle till fiskefartyg (konsumtionsskatterabatt på fartygsbränsle)
-
Skrotning av fiskefartyg
-
Andra subventioner och andra subventionsprogram
3. Statligt stöd till investeringar i vattenbrukssektorn
3.1 Inledning
(38)
De turkiska myndigheterna har infört en stödordning för företag som investerar medel i vissa sektorer och vissa regioner, däribland vattenbrukssektorn. Syftet med systemet är att
-
öka produktion och sysselsättning,
-
främja stora investeringar som bidrar till internationell konkurrenskraft,
-
stimulera utländska direktinvesteringar,
-
stödja investeringar i miljöskydd och FoU-verksamhet i överensstämmelse med målen i Turkiets olika utvecklingsplaner och årsprogram enligt nedan.
3.2 Rättslig grund
(39)
Följande rättsliga bestämmelser gäller statligt stöd för investeringar i vattenbrukssektorn: det turkiska dekretet nr 2012/3305, offentliggjort den 19 juni 2012, om statligt investeringsstöd och kommuniké nr 2012/1, offentliggjord den 20 juni 2012, om genomförandet av dekretet om statligt investeringsstöd, i Turkiets officiella tidning nr 28328 respektive nr 28329.
3.3 Resultatet av undersökningen
(40)
Det turkiska dekretet nr 2012/3305 är den stödordning som gällde under undersökningsperioden, men liknande bestämmelser hade tillämpats sedan 2006 och även dessförinnan. Den omständigheten har betydelse eftersom subventioner kopplade till inköp av fast egendom, t.ex. investeringssubventioner, kan hänföras till undersökningsperioden även om de beviljats dessförinnan.
(41)
Undersökningen bekräftade att det förekom olika statliga stödordningar. Vattenbruksproduktion anges uttryckligen i bilaga 2/A till dekret nr 2012/3305 bland de sektorer som kan omfattas av incitament som befrielse från mervärdesskatt, tullfrihet, skattenedsättning, investeringsbidrag, stöd för sociala avgifter (arbetsgivardelen), marktilldelning, räntestöd, inkomstskattestöd och stöd för sociala avgifter (arbetstagardelen). Stödnivån kan variera beroende på den ekonomiska utvecklingsnivån i de sex regionerna enligt dekret nr 2012/3305.
(42)
Vid undersökningen bekräftades att regionala investeringsprogram förekom, men inget av företagen i stickprovet omfattades av samtliga system. Några av dem beviljades befrielse från mervärdesskatt och tullfrihet, vilket tillämpas på samma sätt för Turkiets samtliga sex regioner. Eftersom företagen i stickprovet köpte maskiner och utrustning från EU-företag inom tullunionen mellan EU och Turkiet skulle någon tull emellertid inte betalas. Eftersom Turkiet tillämpar ett system med ingående och utgående mervärdesskatt bestod de fördelar som erhölls under undersökningsperioden dessutom endast i en tidsvinst på två månader tills företagen fick tillbaka mervärdesskatten från skattemyndigheterna. Den faktiska fördelen skulle utgöras av den ränta som skulle betalas till en affärsbank för perioden innan mervärdesskatten återbetalas. Denna fördel är försumbar och analyserades inte vidare.
(43)
Ett företag i stickprovet fick en skattenedsättning för inköp av maskiner i enlighet med den ovannämnda föreskriften om statligt investeringsstöd. I stället för den allmänt tillämpliga bolagsskatten på 20 % betalade företaget bara 4 %.
(44)
Samma företag i stickprovet omfattades dessutom av programmet för stöd för sociala avgifter. Som innehavare av ett intyg om investeringsfrämjande fick företaget stöd för sociala avgifter avseende arbetsgivar- och arbetstagardelen. Sedan investeringen slutförts beviljade socialförsäkringsmyndigheten undantag motsvarande minimilönen från arbetsgivar- och arbetstagardelen av de sociala avgifterna för nya arbetstillfällen. Systemet finansierades av ekonomiministeriet.
3.4 Slutsats
(45)
Det statliga investeringsstödet betraktas provisoriskt som en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen när det statliga stödet ges i form av ett skatteincitament, dvs. när offentliga intäkter normalt sett skulle tas ut men i praktiken inte drivs in eller efterskänks.
(46)
Subventionen är selektiv och utjämningsbar eftersom den förmån den ger upphov till uttryckligen är begränsad till en förteckning över ekonomiska sektorer. Subventionen avser dessutom endast vissa företag som är verksamma i vissa sektorer. Med tanke på antalet och typen av restriktioner som gäller för vissa sektorer uppfyller subventionen inte heller kraven enligt artikel 4.2 b i grundförordningen för att selektivitet inte ska anses föreligga, framför allt de som innebär en begränsning till vissa typer av företag eller att vissa sektorer utesluts helt och hållet.
(47)
I bilaga 2A till dekretet betecknas vattenbruk uttryckligen som en av de verksamheter som kan beviljas denna typ av skattebefrielse. I bilaga 4 till dekretet förtecknas de sektorer som inte kan dra nytta av incitament inom ramen för detta system.
(48)
Följaktligen betraktas, i enlighet med artikel 3.2 i grundförordningen, de ovannämnda subventionerna som ett finansiellt bidrag från staten som innebär att mottagarna beviljas en förmån.
3.5 Beräkning av subventionens storlek
(49)
Ett företag fick förmåner genom de ovannämnda systemen. Förmånen till företaget konstaterades dock vara försumbar.
4. Direkta subventioner till regnbågsproducenter
4.1 Inledning
(50)
Det huvudsakliga subventionssystemet för den berörda produkten utgörs av direkta subventioner per kg producerad regnbåge. Dessa subventioner ses över varje år som ett led i den årliga översynen av jordbrukssubventioner.
4.2 Rättslig grund
(51)
Följande rättsliga bestämmelser gäller direkta subventioner: det turkiska dekretet nr 2013/4463 om jordbrukssubventioner 2013 av den 7 mars 2013, offentliggjort i Turkiets officiella tidning nr 28612 av den 8 april 2013 (gäller retroaktivt från och med den 1 januari 2013).
4.3 Resultatet av undersökningen
(52)
Undersökningen bekräftade att det förekom direkta subventioner för regnbåge. Det konstaterades att subventionsnivån per kg regnbåge under undersökningsperioden uppgick till 0,65 turkiska lira/kg vid produktion på upp till 250 ton per år. Hälften av detta belopp (0,325 turkiska lira/kg) beviljades för producerade kvantiteter på 251-500 ton/år, och inga subventioner beviljades för producerade kvantiteter över 500 ton. Subventionen beviljades producenter av den berörda produkten med tillstånd från livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet.
(53)
Innan någon utbetalning görs, måste producenterna registreras i vattenbruksregistreringssystemet vid livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet. De är föremål för regelbundna och oanmälda kontrollbesök.
(54)
Tre av fyra grupper av företag som ingick i stickprovet fick direkta subventioner under undersökningsperioden eftersom de odlade regnbåge själva. Den största gruppen, Ternaeben, odlade emellertid inte regnbåge utan köpte den (främst levande regnbåge och fryst hel fisk) från icke-närstående odlare och bearbetade den. Man fick därför inga direkta subventioner. Följaktligen uppstod frågan om huruvida förmånen i form av direkta subventioner avsåg både Ternaeben och de andra tre grupperna av företag som ingick i stickprovet, som inte bara odlade utan även köpte en del regnbåge från icke-närstående företag för bearbetning.
(55)
Kommissionen betonar i detta avseende att den berörda produkten innefattar både den direktsubventionerade råvaran, dvs. levande regnbåge, och produkter i senare led (färsk och fryst hel fisk, filéer, rökt regnbåge). Eftersom produktionen av levande regnbåge subventioneras och praktiskt taget alla regnbågsodlare i Turkiet omfattas av systemet gynnas alla producenter av den berörda produkten (dvs. levande regnbåge och produkter i senare led) av systemet med direkta subventioner, oavsett om de odlar regnbågen själva eller köper den för vidare bearbetning.
(56)
Det kan under alla omständigheter visas att producenterna av den berörda produkten får en förmån. Kommissionen jämförde därför odlingskostnaden för de tre företag i stickprovet som själva odlar regnbåge (inklusive ett rimligt och lågt räknat belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst) med det pris som betalades vid köp av levande eller kyld fisk från icke-närstående leverantörer. Kommissionen konstaterade att inköpspriset för levande eller kyld fisk för samtliga tre företag var lägre än den genomsnittliga odlingskostnaden.
(57)
När det gäller gruppen Ternaeben jämförde kommissionen den genomsnittliga odlingskostnaden för de tre övriga företagen i stickprovet (inklusive ett rimligt och lågt räknat belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst) med det individuella genomsnittliga inköpspris som Ternaeben betalade för kyld eller levande fisk. Den genomsnittliga odlingskostnaden för de tre övriga företagen i stickprovet konstaterades vara högre än Ternaebens genomsnittliga inköpspris. Dess genomsnittliga inköpspris konstaterades ligga på ungefär samma nivå som för övriga företag i stickprovet.
(58)
Kommissionen anser därför att företagen i stickprovet, även i den mån de köpte regnbåge från icke-närstående företag, gynnades av systemet med direkta subventioner.
(59)
Klaganden hävdade att ett extra stöd betalades ut för ekologisk produktion av regnbåge och styckproduktion av ungfisk. Undersökningen bekräftade att extra stöd betalades ut för ekologisk regnbågsproduktion. Det konstaterades dock att bara ett företag i Turkiet bedrev ekologisk regnbågsproduktion, och det företaget gick nyligen i konkurs. Inga subventioner för ekologisk regnbågsproduktion beviljades därför under undersökningsperioden.
(60)
Kommissionen konstaterade dessutom att särskilt stöd för ungfiskproduktion förekom 2012 men avskaffades 2013 eftersom ungfiskproduktionen i Turkiet redan tillgodosåg marknadens behov.
4.4 Slutsats
(61)
På grundval av undersökningsresultaten slår kommissionen provisoriskt fast att det ovannämnda offentliga bidraget har formen av ett direkt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a i i grundförordningen och att turkiska regnbågsproducenter därmed beviljas en direkt förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. En förmån beviljas därför att direkt finansiering (bidrag) ges av offentliga myndigheter utan ränta eller royalty. Sådana kostnadsfria medel är vanligen inte tillgängliga på marknaden.
(62)
Systemet med direkta subventioner är selektivt och utjämningsbart i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen eftersom det endast avser vissa företag. Företag i vattenbrukssektorn nämns uttryckligen och regnbåge anges tydligt som en av de arter som omfattas av detta subventionssystem. Det direkta bidraget är selektivt eftersom den beviljande myndigheten och den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar dessa bidrag till att avse företag i vattenbrukssektorn.
4.5 Beräkning av subventionens storlek
(63)
Den totala förmånen per företag utgjordes av det genomsnittliga direkta subventionsbelopp som mottogs under undersökningsperioden för den egenodlade levande fisken och det genomsnittliga subventionsbelopp som beviljades av de turkiska myndigheterna, beräknat på grundval av de totala beviljade subventionerna och dividerat med den totala regnbågsproduktionen i Turkiet för den köpta levande fisken.
(64)
I tabellen nedan visas det provisoriskt fastställda förmånsbeloppet för de bidrag som beskrivs ovan, angett som det belopp som mottagits under undersökningsperioden av de berörda företagen.
Direkta och indirekta subventioner
Företag
Subventionsmarginal
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subventionerade lån
5.1 Inledning
(65)
Vissa offentliga och privata enheter beviljade förmånliga lån till företag i vattenbrukssektorn. De huvudsakliga berörda enheterna beskrivs nedan.
(66)
Kooperativa jordbrukskreditinstitut är privaträttsliga organ som har inrättats av jordbruksproducenter (dvs. fysiska eller juridiska personer som är verksamma inom jordbruksproduktion) i Turkiet för att tillgodose verksamhetens finansiella behov.
(67)
Turkiets jordbruksbank (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi, nedan kallad Ziraat Bankasi) är en statligt ägd bank och ett offentligt organ vars aktier helt och hållet ägs av undersekretariatet för statskassan. Inom ramen för ett statligt program som beskrivs i skäl 70, och som också avser undersökningsperioden, tillhandahåller Ziraat Bankasi förmånliga lån till vattenbrukssektorn för att främja jordbruksproduktion och jordbruksindustri. Ministerrådet fastställer årligen varaktighet, förfaranden och principer för programmet, och statskassan överför den återstående räntebetalningen, motsvarande den nedsatta räntesatsen, till Ziraat Bankasi. Ziraat Bankasi anses därför utöva myndighetsbefogenheter och betraktas således som ett offentligt organ.
(68)
Utvecklingsorganisationen för små och medelstora företag (Kosgeb) är ett offentligt organ vars mål är att öka små och medelstora företags delaktighet i den ekonomiska och sociala utvecklingen genom att erbjuda högkvalitativa tjänster och stöd för utveckling av små och medelstora företags konkurrenskraft och sprida en entreprenörskultur. Kosgeb omfattas av vetenskaps-, industri- och teknikministeriets behörighetsområde och är delvis oberoende.
(69)
Türk Eximbank (nedan kallad Eximbank) beviljades rättigheter av den turkiska regeringen den 21 augusti 1987 genom dekret nr 87/11914 i enlighet med lag nr 3332 och är en helt statligt ägd bank och ett offentligt organ som fungerar som den turkiska statens främsta instrument för exportincitament inom ramen för Turkiets strategi för hållbar export. Eximbank har fått i uppdrag av staten att stödja utrikeshandel och turkiska entreprenörer/investerare som är verksamma utomlands, för att öka turkiska företags export och stärka deras internationella konkurrenskraft. Eximbank anses därför utöva myndighetsbefogenheter och betraktas således som ett offentligt organ.
5.2 Rättslig grund
(70)
Följande rättsliga bestämmelser gäller subventionerade lån: det turkiska dekretet nr 2013/4271 av den 16 februari 2013, offentliggjort i Turkiets officiella tidning nr 28561, om investeringslån och företagslån till låg ränta från Ziraat Bankasi och kooperativa jordbrukskreditinstitut 2013, det turkiska dekretet nr 2010/27612, offentliggjort i Turkiets officiella tidning den 15 juni 2010, om lån till nollränta för små och medelstora företag, och den turkiska lagen nr 3332, offentliggjord den 31 mars 1987 i Turkiets officiella tidning nr 19417 (bis) om exportkrediter från Turkiets exportkreditbank Eximbank.
5.3 Resultatet av undersökningen
(71)
De förmånliga lånen från Eximbank och Kosgeb undersöktes med utgångspunkt i påståendena i klagomålet om subventionerade lån. Undersökningen bekräftade att det förekom lån till låg ränta. Ingen av de exporterande producenterna i stickprovet konstaterades dock ha beviljats några lån från kooperativa jordbrukskreditinstitut.
(72)
Kommissionen konstaterade att ett företag i stickprovet fick fyra förmånliga lån från Ziraat Bankasi enligt bestämmelserna i dekret nr 4271/2013 under undersökningsperioden. Inom ramen för lånen till vattenbruk beviljade Ziraat Bankasi investeringslån för inköp av maskiner och utrustning, och banken beviljade också operativa lån för att finansiera driftskostnader.
(73)
Vid sidan av de förmånliga lånen från Ziraat Bankasi beviljades ett företag i stickprovet ett lån till nollränta enligt dekret nr 2010/27612, som ligger till grund för Kosgebs förvaltning av de olika stödprogrammen för små och medelstora företag. Små och medelstora företag som är verksamma i vattenbrukssektorn har också rätt att omfattas av dessa stödprogram.
(74)
Vidare konstaterades det under undersökningen att två företag i stickprovet beviljats två respektive sex lån till låg ränta från Eximbank. Eximbanks företrädare bekräftade vid det kontrollbesök som gjordes tillsammans med de turkiska myndigheterna att Eximbank beviljar lån till turkiska exportörer på bättre villkor än vad som i allmänhet är tillgängligt på marknaden.
5.4 Slutsats
(75)
De lån till låg ränta som beskrivs ovan betraktas provisoriskt som en subvention i den mening som avses i artiklarna 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen.
(76)
På grundval av undersökningsresultaten drar kommissionen slutsatsen att mottagaren beviljats en förmån i form av en nedsättning av räntan på lån för vattenbruksproduktion. Systemet med statligt stödda lån ger mottagaren en förmån eftersom lånen beviljas på ekonomiska villkor som inte speglar marknadsvillkoren för lån med jämförbar löptid. De beviljas till räntor som understiger marknadsräntorna.
(77)
Dessa system är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den beviljande myndigheten eller den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar systemen till att avse vissa företag.
(78)
Samtliga ovannämnda lån betraktas därför som utjämningsbara subventioner, som medför en förmån och är selektiva i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen.
5.5 Beräkning av subventionens storlek
(79)
Enligt artikel 6 b i grundförordningen beräknades förmånen i samband med förmånliga lån provisoriskt som skillnaden mellan den ränta som betalats och det belopp som skulle ha betalats för ett likvärdigt kommersiellt lån som företagen skulle ha kunnat få på marknaden. Som referensränta tillämpade kommissionen den vägda genomsnittliga räntan för turkiska lån under undersökningsperioden, med hjälp av den elektroniska handelsplattformen Bloomberg (Waircomm Index).
(80)
Förmånen beräknades för undersökningsperioden som skillnaden mellan den ränta som faktiskt betalats under undersökningsperioden och den ränta som skulle ha betalats med tillämpning av referensräntan.
(81)
Med utgångspunkt i denna metod beräknades följande subventionsmarginaler för de exporterande producenter som ingick i stickprovet:
Förmånliga lån
Företag
Subventionsmarginal
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Jordbruksförsäkringspool och premiestöd
6.1 Inledning
(82)
Enligt lagen om jordbruksförsäkring och förordningen om genomförandeprinciper för jordbruksförsäkringspoolen är statens mål att tillhandahålla försäkringsskydd mot eventuella förluster som drabbar regnbågsproducenters fiskbestånd och skörd till följd av en rad möjliga sjukdomar, naturkatastrofer, olyckor osv.
(83)
De försäkringstyper som omfattas av jordbruksförsäkringspoolen är i) skördeförsäkring, ii) växthusförsäkring, iii) försäkring av större och iv) mindre boskap, v) fjäderfäförsäkring och vi) vattenbruksförsäkring.
6.2 Rättslig grund
(84)
Den rättsliga grunden för detta program är lagen om jordbruksförsäkring nr 5363 och det turkiska dekretet nr 2012/4138 om risker, produkter och regioner som omfattas av jordbruksförsäkringspoolen och av premiestöd av den 23 januari 2013, offentliggjord i Turkiets officiella tidning nr 28537.
6.3 Resultatet av undersökningen
(85)
Undersökningen bekräftade att detta subventionssystem förekom. Enligt artiklarna 12 och 13 i lag nr 5363 om jordbruksförsäkring och dekret nr 2012/4138 om risker, produkter och regioner som omfattas av jordbruksförsäkringspoolen och av premiestöd (nedan kallat dekret nr 2012/4138), kan producenter av vattenbruksprodukter beviljas statligt försäkringspremiestöd i enlighet med artikel 1/6 i dekret nr 2012/4138.
(86)
Ett företag som vill ansluta sig till jordbruksförsäkringspoolen lämnar en ansökan om den försäkring det vill ha. Företaget inspekteras därefter av jordbruksförsäkringspoolen för en riskbedömning och erbjuds ett försäkringsavtal som innefattar den premie som ska betalas. Om jordbruksföretaget godtar erbjudandet betalar staten halva försäkringspremien.
(87)
Kommissionen konstaterade att jordbrukare i Turkiet oftast inte försäkrar sina produkter. Bara ett av företagen i stickprovet utnyttjade det statliga programmet för försäkringspremiestöd i tre månader under undersökningsperioden. Därefter bytte företaget till ett privat försäkringsbolag.
6.4 Slutsats
(88)
Den förmån som detta system medför har i praktiken formen av en sänkning av de finansiella kostnaderna för livförsäkring avseende vattenbruksdjur. Detta system utgör en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a i i grundförordningen i form av ett direkt bidrag från staten till regnbågsproducenter och ett ”finansiellt bidrag” i den mening som avses i grundförordningen, eftersom mottagaren av subventionen får en förmånlig försäkringspremie, som är mycket lägre än de försäkringspremier för jämförbara risker som förekommer på marknaden. Systemet medför en förmån i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. Förmånen motsvarar skillnaden mellan de premier som erbjuds i samband med en kommersiell försäkring och den subventionerade premien.
(89)
Subventionen är selektiv eftersom den beviljande myndigheten och den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar detta bidrag till att avse företag i jordbrukssektorn och även uttryckligen avser risker som vattenbruksproducenter utsätts för.
6.5 Beräkning av subventionsbeloppet
(90)
Ett företag fick förmåner genom detta system. Förmånen till företaget konstaterades dock vara försumbar.
6.6 Subventioner för konsulttjänster
(91)
Detta system syftar till att tillhandahålla den kunskap och det know-how som vattenbruksproducenter behöver för att kunna modernisera och öka produktionen och effektiviteten. Ingen av de exporterande producenterna i stickprovet konstaterades ha utnyttjat detta system under undersökningsperioden.
6.7 Subventioner för bränsle och skrotning av fiskefartyg
(92)
Dessa subventioner är kopplade till inköp av bränsle för fiskefartyg eller till skrotning av fiskefartyg. De innebär att fiskeverksamhet gynnas selektivt. Ingen av de exporterande producenterna i stickprovet konstaterades ha beviljats dessa subventioner under undersökningsperioden.
6.8 Slutsats beträffande subventionering
(93)
Kommissionen beräknade storleken på de utjämningsbara subventionerna till de företag som omfattas av undersökningen i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, separat för varje system, och adderade uppgifterna för att komma fram till ett sammanlagt subventionsbelopp för hela gruppen för undersökningsperioden.
(94)
För att fastställa de totala subventionsmarginalerna nedan beräknade kommissionen först den procentuella subventioneringen, dvs. subventionsbeloppet i förhållande till företagets totala omsättning. Denna siffra användes därefter för att beräkna subventionen för exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.
(95)
Därefter beräknades subventionsbeloppet per fiskekvivalent av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per fiskekvivalent.
(96)
För de samarbetsvilliga exporterande producenter som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga subventionsmarginalen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande producenterna i stickprovet.
(97)
För alla övriga exporterande producenter fastställde kommissionen subventionsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande producenternas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande producenternas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen - enligt Eurostats importstatistik - från det berörda landet till unionen.
(98)
Nivån på samarbetsviljan är hög i detta fall, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande producenterna utgjorde mer än 80 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att fastställa den övriga subventionsmarginalen på samma nivå som för företaget i stickprovet med högst subventionsmarginal.
Företag
Subventionsmarginal
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Vägt genomsnitt för stickprovet
8,2 %
Landsomfattande subventionsmarginal
9,7 %
D. SKADA
1. Definition av unionsindustrin och produktion i unionen
(99)
Den likadana produkten producerades av mer än 700 producenter i unionen under undersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 8.1 i grundförordningen.
(100)
Den totala produktionen i unionen under undersökningsperioden beräknades till omkring 170 miljoner kg fiskekvivalenter, baserat på uppgifter från nationella och europeiska producentsammanslutningar och enskilda företag. Såsom anges i skäl 10 valdes nio unionsproducenter ut till stickprovet, vilka står för över 12 % av den totala produktionen av den likadana produkten i unionen.
2. Förbrukning i unionen
(101)
Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsproducenternas totala beräknade försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importvolymen enligt Eurostat.
(102)
Unionsproducenternas totala försäljningsvolym beräknades på det sätt som beskrivs i skäl 130.
(103)
När det gäller importvolym redovisar Eurostat nettovikter för sex olika KN-nummer, nämligen levande, färsk, kyld, fryst och/eller rökt hel och/eller rensad fisk eller filéer. Nettovikter omvandlades i jämförelsesyfte till fiskekvivalenter genom att den importkvantitet som Eurostat registrerat dividerades med nedanstående omräkningsfaktorer. Dessa omräkningsfaktorer angavs i klagomålet och används allmänt i branschen.
Tabell 1
Omräkningsfaktorer
Produktpresentation
Faktor
Levande
1,00
Färsk/kyld/fryst (rensad)
0,85
Filéer: färska/kylda/frysta
0,47
Filéer: rökta
0,40
(104)
De tillämpliga KN-numren innefattar även andra typer av fisk som inte omfattas av denna undersökning, t.ex. bäcköring (Salmo trutta), strupsnittsöring (Oncorhynchus clarki), guldöring (Oncorhynchus aguabonita) och gila-öring (Oncorhynchus gilae). Vid undersökningen konstaterades det dock att några andra arter än den berörda produkten inte producerades i Turkiet, eller bara producerades i försumbara kvantiteter. Detta baserades på uppgifter från den turkiska industrin till Federationen för europeiska vattenbruksproducenter (nedan kallad Feap) och andra offentliga informationskällor (8), som om möjligt dubbelkontrollerats mot relevant turkisk officiell statistik. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att Eurostats statistik gav tillräckligt tillförlitliga och fullständiga uppgifter om importen.
(105)
Förbrukningen i unionen förblev stabil mellan 2010 och 2011 och minskade därefter med 5 % mellan 2011 och 2012 och sedan med ytterligare 7 % mellan 2012 och undersökningsperioden. Överlag minskade förbrukningen med 12 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 2
Förbrukning i unionen (kg fiskekvivalenter)
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Total förbrukning i unionen
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Källa: Feap, Eurostat.
3. Import från det berörda landet
3.1 Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet
(106)
Såsom anges i skäl 103 fastställde kommissionen importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat, uttryckt i kg fiskekvivalenter. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av importvolymen från Turkiet och den totala förbrukningen i unionen.
(107)
Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Importvolym (kg fiskekvivalenter) och marknadsandel
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Importvolym från Turkiet (kg fiskekvivalenter)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Marknadsandel
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Källa: Eurostat.
(108)
Trots att förbrukningen minskade ökade importvolymerna av den berörda produkten till unionen stadigt under skadeundersökningsperioden och totalt med 72 %. Det ledde till att motsvarande marknadsandel ökade från 9 % 2010 till 17 % under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 8 procentenheter eller 95 % under skadeundersökningsperioden.
3.2 Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande
(109)
Kommissionen fastställde de genomsnittliga priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat genom att dividera den totala volymen av importen från Turkiet uttryckt i kg fiskekvivalenter med importens totala värde. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av uppgifterna för de exporterande producenterna i stickprovet.
(110)
Det genomsnittliga priset för import till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 4
Importpriser (euro/kg fiskekvivalenter)
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Turkiet
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Källa: Eurostat.
(111)
Det genomsnittliga importpriset för den berörda produkten steg med 8 % mellan 2010 och 2012 och sjönk därefter med omkring 3 % mellan 2012 och undersökningsperioden. Det genomsnittliga importpriset steg totalt med 5 % under skadeundersökningsperioden.
(112)
Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra a) det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionsproducenterna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och b) motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de exporterande producenterna i stickprovet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån.
(113)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionsproducenterna i stickprovet under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 5 % och 18 % för importen från det berörda landet på unionsmarknaden.
(114)
En exporterande producent i stickprovet hävdade att kommissionen borde ta vederbörlig hänsyn till eventuella olikheter i handelsled. Undersökningen visade dock att inga olikheter i handelsled fanns mellan unionsproducenterna i stickprovet och de exporterande producenter i Turkiet som ingick i stickprovet. Argumentet bör därför avvisas.
(115)
Den egeiska exportörssammanslutningen (som företräder de turkiska exportörerna) och en exporterande producent hävdade att unionsindustrin främst är inriktad på produktion av ekologisk regnbåge och regnbåge med rosa kött, som har ett betydande prispåslag jämfört med regnbåge som exporteras från Turkiet. De menade därför att priserna inte var jämförbara. Såsom anges i skäl 113 gjordes dock prisjämförelserna för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Eventuella prisskillnader som har sin grund i olika produkttyper har följaktligen beaktats.
(116)
Den egeiska exportörssammanslutningen hävdade också att unionsindustrin använde andra produktionsprocesser, vilket resulterade i skillnader i fråga om optiska och sensoriska egenskaper och hållbarhet. Det hävdades att regnbåge som producerats av unionsindustrin även hade olika viktintervall jämfört med regnbåge producerad i Turkiet. Alla dessa faktorer påstods påverka prisjämförelsen och borde därför beaktas. Ingen bevisning lades dock fram för att styrka dessa påståenden, och de stöddes inte heller av den bevisning som inhämtades under undersökningen. Såsom anges i skäl 113 gjordes prisjämförelserna för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Eventuella prisskillnader som har sin grund i olika produkttyper har därför beaktats.
(117)
Kraven beträffande prisjämförelser bör därför avvisas.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
4.1 Allmänna anmärkningar
(118)
I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska faktorer som påverkade unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.
(119)
Såsom nämns i skäl 10 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.
(120)
För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i klagomålet och från Feap och Eurostat. Uppgifterna avsåg samtliga unionsproducenter. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från unionsproducenterna i stickprovet. Uppgifterna avsåg de unionsproducenter som ingick i stickprovet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.
(121)
De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och subventionsmarginalens storlek.
(122)
De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
4.2 Makroekonomiska indikatorer
4.2.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(123)
Uppgifter om unionsindustrins produktionsvolym kom från Feap och klaganden. Feaps uppgifter inhämtas från odlingarna och avser levande fisk fångad i varje medlemsstat. Eftersom Feaps uppgifter endast avsåg en del av undersökningsperioden kompletterades de med klagandens uppskattningar. Eftersom Feaps uppgifter inhämtas från odlingarna och avser levande fångad fisk, och för att undvika dubbelräkning, lades dessutom den andel import från alla källor som var avsedd för vidare bearbetning (omkring 20 % av alla importvolymer, med undantag för rökt regnbåge, baserat på uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de exporterande producenterna i stickprovet) till produktionen av levande fisk i EU.
(124)
Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades därmed på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 5
Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Produktionsvolym (kg fiskekvivalenter)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Produktionskapacitet (kg fiskekvivalenter)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Kapacitetsutnyttjande
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Källa: Klaganden, Feap, uppgifter från unionsproducenterna i stickprovet och exporterande producenter i stickprovet, Eurostat.
(125)
Produktionskapaciteten minskade varje år under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden minskade produktionen med 19 % jämfört med 2010. Minskningen var mindre än konsumtionsminskningen under skadeundersökningsperioden.
(126)
Produktionskapaciteten beräknades genom att produktionsvolymen dividerades med kapacitetsutnyttjandet för unionsproducenterna i stickprovet.
(127)
Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 17 % under hela skadeundersökningsperioden. Undersökningsresultaten visar att ett antal unionsproducenter har stängt sina produktionsanläggningar under skadeundersökningsperioden, vilket medfört en minskning av den totala produktionskapaciteten i unionen.
(128)
Unionsproducenternas kapacitetsutnyttjande var omkring 75 % under skadeundersökningsperioden och minskade med 1 procentenhet mellan 2010 och slutet av undersökningsperioden.
4.2.2 Försäljningsvolym och marknadsandel
(129)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 6
Försäljningsvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Försäljningsvolym på unionsmarknaden (kg fiskekvivalenter)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Marknadsandel
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Källa: Klaganden, Feap, uppgifter från unionsproducenterna i stickprovet, Eurostat.
(130)
Unionsindustrins försäljningsvolym fastställdes på grundval av den totala produktionsvolymen med avdrag för unionsindustrins exportförsäljning, såsom beskrivs i skäl 123.
(131)
Exportförsäljningsvolymen baserades på uppgifter från Eurostat som omvandlats till kg fiskekvivalenter. Andra öringarter som skulle kunna innefattas av de berörda KN-numren ansågs försumbara eftersom de inte producerades i unionen eller bara producerades i mycket små kvantiteter. Eurostats uppgifter om exporten av regnbåge under skadeundersökningsperioden ansågs därför tillräckligt tillförlitliga.
(132)
Unionsindustrins försäljningsvolym minskade följaktligen konstant mellan 2010 och undersökningsperioden och totalt med 20 % under hela skadeundersökningsperioden. Denna negativa utveckling har varit mer uttalad än den totala konsumtionens minskning under samma period, såsom beskrivs i skäl 105.
(133)
Detta ledde till att även unionsindustrins marknadsandel minskade under hela skadeundersökningsperioden, totalt med 8 procentenheter under samma period. Samtidigt ökade importen från Turkiet med 72 % och motsvarande marknadsandel med 8 procentenheter, såsom beskrivs i skäl 108, vilket motsvarade unionsindustrins förlorade marknadsandel.
4.2.3 Tillväxt
(134)
Förbrukningen i unionen minskade från 2011 till slutet av undersökningsperioden. Trots den minskande efterfrågan på unionsmarknaden nästan fördubblades importen från Turkiet, och marknadsandelen ökade därmed under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin förlorade följaktligen en del av sin marknadsandel, medan marknadsandelen för den berörda importen ökade på den krympande unionsmarknaden. Samtidigt minskade unionsindustrins produktionsvolym i större utsträckning än marknaden krympte, medan volymen av importen från Turkiet ökade i både absoluta och relativa termer.
4.2.4 Sysselsättning och produktivitet
(135)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 7
Sysselsättning och produktivitet
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Antal anställda
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivitet (kg fiskekvivalenter per anställd)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Källa: Klaganden, Feap, uppgifter från unionsproducenterna i stickprovet.
(136)
Sysselsättningen inom unionsindustrin beräknades på grundval av den totala produktionsvolymen, dividerad med produktiviteten för unionsproducenterna i stickprovet. Mot bakgrund av minskningen av produktionsvolymen (tabell 5) minskade sysselsättningen inom unionsindustrin med 22 % under skadeundersökningsperioden.
(137)
Eftersom sysselsättningen minskade mer än produktionsvolymen ökade den uppskattade produktiviteten per anställd, mätt som produktion i kg fiskekvivalenter per anställd, med 5 % under skadeundersökningsperioden.
4.2.5 Storleken på de utjämningsbara subventionerna och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning
(138)
Alla subventionsmarginaler ligger väsentligt över miniminivån. När det gäller inverkan på unionsindustrin av storleken på de utjämningsbara subventionerna kan den, med tanke på volymen av och priserna för importen från Turkiet, inte anses vara försumbar.
(139)
Eftersom detta är den första antisubventionsundersökning som gäller den berörda produkten finns det inga uppgifter tillgängliga för att bedöma effekterna av eventuell tidigare subventionering eller dumpning.
4.3 Mikroekonomiska indikatorer
4.3.1 Priser och faktorer som påverkar priser
(140)
De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionsproducenterna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 8
Försäljningspriser i unionen
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder, euro/kg fiskekvivalenter
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Produktionskostnad per enhet, euro/kg fiskekvivalenter
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Källa: Uppgifter från unionsproducenterna i stickprovet.
(141)
Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet för unionsproducenterna i stickprovet steg först från 2,76 euro per kg fiskekvivalenter 2010 till 2,91 euro 2011, sjönk sedan till 2,89 euro 2012 och steg sedan igen till 2,95 euro under undersökningsperioden. De genomsnittliga försäljningspriserna för unionsproducenterna i stickprovet steg med totalt 7 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning var dock inte tillräcklig för att kompensera för produktionskostnadens ökning med 9 % under samma period. Det genomsnittliga nettoförsäljningspriset per enhet föll således under produktionskostnaden per enhet under undersökningsperioden.
(142)
Produktionskostnaden för unionsproducenterna i stickprovet ökade från 2,73 euro per kg fiskekvivalenter 2010 till 2,84 euro 2011. Under 2012 noterades en mer måttlig ökning till 2,89 euro. En större ökning till 2,98 euro ägde rum under undersökningsperioden när produktionskostnaden överskred de genomsnittliga försäljningspriserna per enhet, vilket innebar att produktionen i unionen överlag blev olönsam. Den viktigaste delen av produktionskostnaden är kostnaden för foder (fiskmjöl och fiskolja) tillsammans med energikostnaden och kostnaden för ägg eller ungfisk, som ökade under skadeundersökningsperioden och alltså avspeglas i den ökade genomsnittliga produktionskostnaden.
4.3.2 Arbetskraftskostnader
(143)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsproducenterna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Källa: Uppgifter från unionsproducenterna i stickprovet.
(144)
Mellan 2010 och undersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för unionsproducenterna i stickprovet med totalt 4 %. Denna totala ökning under skadeundersökningsperioden är relativt liten och under alla omständigheter mindre än arbetskraftskostnadernas och inflationens generella ökning i unionen (7,5 % (9) respektive 9,6 % (10)) under samma period.
4.3.3 Lager
(145)
Regnbåge är en lättfördärvlig produkt som, om den inte är fryst, har en hållbarhet på mindre än två veckor. Eftersom unionsproducenterna i stickprovet inte lagrar regnbåge efter fångsten och inte i någon betydande utsträckning fryser produktionen anses inte lager vara någon meningsfull skadeindikator i denna undersökning.
4.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(146)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionsproducenterna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 10
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Kassaflöde (i 1 000 euro)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investeringar (1 000 euro)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Räntabilitet
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Källa: Uppgifter från unionsproducenterna i stickprovet.
(147)
Kommissionen fastställde lönsamheten för unionsproducenterna i stickprovet genom att nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten ökade något 2010 och 2011 men låg kvar på nivåer bara strax över break-even. Situationen försämrades ytterligare 2012, när lönsamheten blev negativ, och under undersökningsperioden, när förlusterna ökade ytterligare. Detta berodde, såsom förklaras i skäl 142, på att produktionskostnaden ökade utan att unionsindustrin kunde höja sina priser i motsvarande utsträckning. Ett antal unionsproducenter gick i konkurs under hela skadeundersökningsperioden.
(148)
Nettokassaflödet är unionsproducenternas förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet ökade mellan 2010 och 2011 och minskade därefter. Mellan 2012 och undersökningsperioden minskade det kraftigt, vilket innebar att det totala ackumulerade kassaflödet under skadeundersökningsperioden var negativt. Kassaflödets negativa utveckling följer generellt lönsamhetens nedåtgående trend, även om det negativa kassaflödet 2010 och den kraftiga minskningen mellan 2012 och undersökningsperioden också var ett resultat av investeringar som gjorts i konsolideringssyfte, såsom förklaras i skäl 149.
(149)
Investeringarna ökade bara något mellan 2010 och 2012, medan en stor ökning skedde under undersökningsperioden. Investeringarna avsåg förvärv av produktionsanläggningar från nedlagda företag och/eller konsolidering av närstående företag och inte ersättning av befintliga tillgångar eller förvärv av ytterligare och/eller ny utrustning. Den investeringstopp som kunde iakttas under undersökningsperioden hängde alltså främst samman med konsolidering. Detta bekräftas av att den totala produktionskapaciteten minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden.
(150)
Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten utvecklades på samma sätt som lönsamheten och ökade alltså från 2010 till 2011 men låg kvar bara strax över break-even. Räntabiliteten sjönk därefter och blev negativ 2012. Den minskade ytterligare under undersökningsperioden. Denna negativa utveckling berodde på att unionsindustrin inte kunde höja sina priser, trots att produktionskostnaden ökade.
(151)
När det gäller kapitalanskaffningsförmågan innebar den försämrade förmågan hos unionsproducenterna i stickprovet, att generera likvida medel för den likadana produkten, att deras ekonomiska situation försvagades i och med att de internt genererade medlen minskade. Dessutom ökade svårigheterna att få bankfinansiering. Undersökningen visade att kapitalanskaffningsförmågan överlag försämrades.
5. Slutsats beträffande skada
(152)
Undersökningen visade i detta skede tydligt att unionsindustrin vållats väsentlig skada. Skadan visade sig framför allt som förlust av marknadsandelar och minskad lönsamhet. Samtidigt ökade marknadsandelen för importen av den berörda produkten, som konstaterades underskrida unionsindustrins priser på unionsmarknaden.
(153)
Vissa skadeindikatorer, t.ex. försäljningspris per enhet, genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd, produktivitet och investeringar, utvecklades positivt. När det gäller försäljningspriset per enhet berodde ökningen på att produktionskostnaden ökade. Denna ökning kompenserade dock inte till fullo enhetskostnadens ökning, och lönsamheten blev således negativ 2012. Såsom förklaras i skäl 144 var ökningen av unionsindustrins arbetskraftskostnad per anställd lägre än arbetskraftskostnadens och inflationens generella ökning i unionen. Unionsindustrin tvingades minska antalet anställda, vilket ledde till att produktiviteten per anställd ökade. Investeringsökningen avsåg främst förvärv av produktionsanläggningar från nedlagda företag och konsolidering, inte ersättning av befintliga tillgångar eller förvärv av ytterligare och/eller ny utrustning.
(154)
De flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ utveckling. Unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet minskade. Lönsamheten och räntabiliteten, som bara låg strax över break-even 2010 och 2011, blev negativa 2012 och minskade ytterligare under undersökningsperioden. Samtidigt minskade produktionsvolymen, produktionskapaciteten, sysselsättningen och marknadsandelen på grund av pressen från den subventionerade importen.
(155)
Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
(156)
I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den subventionerade importen från det berörda landet inte tillskrevs den subventionerade importen. Dessa faktorer är
a)
import från övriga tredjeländer,
b)
unionsindustrins exportresultat,
c)
förbrukningens utveckling,
d)
konkurrens från andra fiskarter,
e)
administrativa och lagstiftningsmässiga bördor, geografiska begränsningar,
f)
prispress från stora återförsäljare,
g)
överinvestering, finansiella kostnader, valutakursfluktuationer och extraordinära förluster i samband med rättstvister.
1. Verkningar av den subventionerade importen
(157)
För att fastställa att ett orsakssamband förelåg mellan den subventionerade importen av den berörda produkten från Turkiet och den skada som unionsindustrin lidit analyserade kommissionen volymen av och prisnivåerna för den subventionerade importen samt i vilken utsträckning dessa kunde ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(158)
Undersökningen visade att den subventionerade importen från det berörda landet nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden. Det innebar att marknadsandelen ökade med 8 procentenheter, från 9 % 2010 till 17 % under undersökningsperioden. Detta skedde trots att förbrukningen minskade. Samtidigt förlorade unionsindustrin 8 procentenheter av sin marknadsandel.
(159)
De genomsnittliga priserna för den subventionerade importen steg med 5 % mellan 2010 och undersökningsperioden. Ökningen berodde på produktionskostnadens generella ökning. Importpriserna låg dock kvar på betydligt lägre nivåer än unionsindustrins priser. Den subventionerade importen underskred unionsindustrins priser med en genomsnittlig underskridandemarginal på 9 % under undersökningsperioden. Samtidigt gjorde den ökade subventionerade importen av den berörda produkten, som utsatte unionsmarknaden för en betydande prispress, att unionsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser tillräckligt för att täcka den ökade produktionskostnaden och i vilket fall som helst inte över priserna för den subventionerade importen från Turkiet.
(160)
Det konstaterades att ökningen av den subventionerade importen från Turkiet och dess marknadsandel tydligt sammanföll med unionsindustrins förlust av marknadsandelar, minskningen av produktionsvolymer, produktionskapacitet och sysselsättning och den negativa utvecklingen för lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet. Den subventionerade importen ansågs därför sätta press på unionsindustrin, vilket bidrog till dess oförmåga att höja försäljningspriserna i linje med kostnaden, till förlusten av marknadsandelar och till den allmänna ekonomiska och finansiella försämringen.
(161)
Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att det försämrade läget för unionsindustrin måste tillskrivas ökningen av import till subventionerade priser från Turkiet, och att denna import spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
2. Verkningar av andra faktorer
2.1 Import från tredjeländer
(162)
Importvolymen från andra tredjeländer (Chile, Norge, Bosnien och Hercegovina m.fl.) utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 11
Import från tredjeländer
Land
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet
Volym (kg fiskekvivalenter)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Marknadsandel
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Genomsnittspris (euro/kg fiskekvivalenter)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Källa: Eurostat.
(163)
Importvolymen från alla andra tredjeländer var låg och minskade ytterligare något under skadeundersökningsperioden. Den ökade mellan 2010 och 2011 men minskade därefter och var under undersökningsperioden något lägre än vid skadeundersökningsperiodens början 2010. Marknadsandelen utvecklades på ungefär samma sätt. Den ökade mellan 2010 och 2011 men minskade igen 2012 och under undersökningsperioden. Totalt ökade marknadsandelen något, från 2,4 % till 2,7 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt var importen från Turkiet mycket högre sett till både volym och marknadsandelar och uppvisade en ständigt ökande trend.
(164)
De genomsnittliga importpriserna steg under skadeundersökningsperioden. Totalt steg de genomsnittliga importpriserna med 12 % under skadeundersökningsperioden. Priserna för import från andra tredjeländer var lägre än de genomsnittliga försäljningspriser per enhet som togs ut av unionsproducenterna i stickprovet men högre än priserna för importen från Turkiet, utom 2012 när de var något lägre.
(165)
Med tanke på de låga och stabila importvolymerna och de låga och relativt stabila marknadsandelarna för import från alla andra tredjeländer och priserna för den, som följde de generella prisnivåerna i unionen, drar kommissionen i detta skede slutsatsen att importen från de andra tredjeländerna inte bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.
2.2 Unionsindustrins exportresultat
(166)
Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 12
Unionsproducenternas exportresultat
2010
2011
2012
Undersökningsperioden
Exportvolym (kg fiskekvivalenter)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Genomsnittspris (euro/kg fiskekvivalenter)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Källa: Eurostat.
(167)
Unionsindustrins exportförsäljning ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden. Unionsmarknaden är dock unionsindustrins främsta marknad, och exporten utgjorde bara omkring 3 % av dess produktion 2010-2011 och omkring 5 % under undersökningsperioden. Unionsindustrins exportförsäljningspriser var omkring 30 % högre än dess genomsnittliga försäljningspris i unionen, och exporten genererade därmed högre vinster än försäljningen på unionsmarknaden.
(168)
Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att unionsindustrins exportresultat inte bryter orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
2.3 Utvecklingen av förbrukningen
(169)
Förbrukningen i unionen förblev stabil mellan 2010 och 2011 och minskade med 12 % mellan 2011 och undersökningsperioden och totalt med 12 %. Samtidigt som förbrukningen minskade lyckades dock den subventionerade importen från Turkiet öka sin marknadsandel med 8 procentenheter eller 95 %, medan unionsindustrin förlorade en marknadsandel motsvarande 8 procentenheter. Minskningen av unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel kan därför inte förklaras enbart med den generellt minskade förbrukningen. Den stadiga ökningen av subventionerad import på en krympande marknad till priser som underskred unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden vållade alltså skada i sig och hade, såsom slås fast i skäl 160, en avgörande roll.
(170)
Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att den minskade förbrukningen visserligen kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit men att den inte kan vara den enda förklaringen och därför inte kan bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
2.4 Konkurrens från andra fiskarter
(171)
Den egeiska exportörssammanslutningen hävdade att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av konkurrens från andra fiskarter, t.ex. pangasiusmal, stor regnbåge och lax.
(172)
När det gäller pangasiusmal minskade importen med omkring 24 % under skadeundersökningsperioden. Importen av den berörda produkten ökade däremot under samma period.
(173)
När det gäller andra fiskarter visar tillgängliga uppgifter i form av en allmänt tillgänglig undersökning av Fødevareøkonomisk Institut vid universitetet i Köpenhamn (11) att stor regnbåge och lax är ersättningsprodukter som konkurrerar i samma marknadssegment. Regnbåge som omfattas av den aktuella undersökningen säljs dock i andra marknadssegment, och det finns inget direkt samband mellan priset på stor regnbåge eller lax och priset för den regnbåge som omfattas av den aktuella undersökningen.
(174)
Dessa argument måste därför avvisas.
(175)
Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att konkurrensen från andra fiskarter inte bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.
2.5 Administrativa och lagstiftningsmässiga bördor, geografiska begränsningar
(176)
Den egeiska exportörssammanslutningen hävdade vidare att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av administrativa och lagstiftningsmässiga bördor och av begränsningar för användning av vissa geografiska områden för vattenbruk.
(177)
Det påstådda orsakssambandet mellan de administrativa och lagstiftningsmässiga krav som nämndes och skadan styrktes inte. Framför allt visades det inte att den administrativa och rättsliga ramen, inklusive de geografiska begränsningarna när det gäller områden som får användas för vattenbruk, skulle ha förändrats under skadeundersökningsperioden på ett sådant sätt att det kunde ha vållat skadan. De faktorer som nämndes är i själva verket bara kännetecknande för den allmänna ekonomiska och lagstiftningsmässiga situationen för vattenbrukssektorn i unionen och kan inte förklara försämringen av unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. Påståendet bör därför avvisas.
(178)
Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att de påstådda administrativa och lagstiftningsmässiga bördorna och geografiska begräsningarna inte bryter orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
2.6 Prispress från stora återförsäljare
(179)
Den egeiska exportörssammanslutningen och en av de exporterande producenterna i stickprovet hävdade att stora återförsäljare i unionen har en stark förhandlingsposition och att eventuell skada som unionsproducenterna lidit berodde på den prispress som dessa återförsäljare utövade och inte på importen från Turkiet.
(180)
Ingen av de stora återförsäljarna gav sig till känna och samarbetade vid undersökningen. Priserna för importen från Turkiet var under alla omständigheter subventionerade och lägre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var underskridandemarginalerna mellan 5 % och 18 %. I ett sådant scenario kan inte den påstådda prispress som utövades av stora återförsäljare förklara den generella ekonomiska och finansiella försämringen, i synnerhet förlusten av marknadsandelar, utan den kan bara marginellt, om alls, ha bidragit till skadan.
(181)
Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att eventuell prispress som utövats av stora återförsäljare inte kan bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
2.7 Överinvestering, finansiella kostnader, valutakursfluktuationer och extraordinära förluster i samband med rättstvister
(182)
Den egeiska exportörssammanslutningen hävdade att det försämrade resultatet för åtminstone vissa unionsproducenter berodde på överinvesteringar snarare än på importen från Turkiet. Samma part hävdade dessutom att unionsindustrins försämrade lönsamhet delvis berodde på ökade finansieringskostnader, valutakursfluktuationer och kostnader i samband med rättstvister.
(183)
Påståendena om överinvesteringar och kostnader i samband med rättstvister styrktes inte. Undersökningsresultaten stödde inte heller påståendet att dessa faktorer skulle ha haft en väsentlig inverkan på lönsamheten för unionsproducenterna i stickprovet.
(184)
Påståendena om ökade finansieringskostnader och valutakursfluktuationer varken förtydligades eller styrktes på något sätt. Undersökningsresultaten stödde inte heller påståendet att dessa faktorer skulle ha inverkat på lönsamheten för unionsproducenterna i stickprovet.
(185)
Dessa påståenden måste därför lämnas utan avseende.
(186)
Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att de påstådda överinvesteringarna, finansiella kostnaderna, valutakursfluktuationerna och extraordinära förlusterna i samband med rättstvister inte bidragit till den skada som lidits och därmed inte kan bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
3. Slutsats om orsakssamband
(187)
Analysen ovan har visat att volymen av och marknadsandelen för den subventionerade importen från det berörda landet ökade avsevärt. Ökningen av denna import till priser som underskred försäljningspriserna i unionen ledde till försämringen av unionsindustrins situation. Därför dras slutsatsen att importen från Turkiet varit avgörande för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(188)
Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada analyserades också. I detta avseende konstaterades att import från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, konkurrens från andra fiskarter, administrativa och lagstiftningsmässiga bördor, geografiska begränsningar, överinvesteringar, finansiella kostnader, valutakursfluktuationer och extraordinära förluster i samband med rättstvister inte bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Andra faktorer, t.ex. utvecklingen av förbrukningen i unionen och prispress som utövats av stora återförsäljare, kan ha bidragit till skadan men kan inte bryta det orsakssamband som konstaterats mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
(189)
Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den subventionerade importen från det berörda landet och att de övriga faktorerna inte bryter orsakssambandet. Skadan består framför allt i en minskning av produktion och produktionskapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel och sysselsättning, medan vinsten och räntabiliteten blev negativ under skadeundersökningsperioden.
F. UNIONENS INTRESSE
(190)
I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande subventionering fastställts. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.
1. Unionsindustrins intresse
(191)
Undersökningen visade att den subventionerade importen från Turkiet har vållat unionsindustrin väsentlig skada.
(192)
Om åtgärder införs kommer en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Den negativa utvecklingen för indikatorerna på unionsindustrins finansiella resultat har sin grund i svårigheterna att konkurrera med den subventionerade importen från det berörda landet. Om utjämningstullar införs skulle unionsindustrin därför kunna höja sina priser så att de täcker produktionskostnaden och därmed öka sin marknadsandel, sysselsättning och produktion och förbättra indikatorerna på ekonomiskt resultat, t.ex. lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet.
(193)
Om inga åtgärder införs kommer prispressen från importen från Turkiet sannolikt att fortsätta, med ytterligare negativa effekter för unionsindustrins lönsamhet. Om resultatet fortsätter att försämras skulle detta i slutändan leda till ytterligare produktionsminskningar och nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket skulle äventyra sysselsättning och investeringar i unionen.
(194)
Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att utjämningsåtgärder ligger i unionsindustrins intresse.
2. Icke-närstående importörers intresse
(195)
I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen importörer och deras intresseorganisationer att ge sig till känna. Såsom framgår av skäl 12 ovan gav sig tre företag till känna genom att besvara stickprovsformuläret för icke-närstående importörer. Frågeformulär skickades således till samtliga tre företag som gett sig till känna, men bara ett av dem svarade. Av svaret framgick att denna part visserligen hade importerat en mycket liten mängd regnbåge under undersökningsperioden men inte normalt sett importerade regnbåge utan andra fiskeriprodukter. Den mängd regnbåge som detta företag importerade var inte tillräcklig för att betraktas som allmänt representativ.
(196)
Senare gav sig en annan importör till känna, men utan att besvara frågeformuläret. Denna importör hävdade att införandet av tullar på regnbåge från Turkiet skulle störa dess importverksamhet, men detta påstående förtydligades inte närmare och inga uppgifter lämnades som kunde ha betydelse för bedömningen av eventuella konsekvenser för dess affärsverksamhet, t.ex. lönsamhet, import och återförsäljningspriser.
(197)
Det kan visserligen inte uteslutas att icke-närstående importörer kommer att påverkas av införandet av utjämningstullar, men syftet med sådana tullar är att återställa rättvisa villkor på unionsmarknaden. Det finns även andra försörjningskällor, och importörer i unionen bör kunna byta försörjningskälla om tullar införs. Överlag framkom inte vid undersökningen några betydande negativa effekter för icke-närstående importörer/handlare i unionen av ett införande av tullar.
(198)
Mot denna bakgrund och i avsaknad av andra uppgifter från icke-närstående importörer/handlare drar kommissionen i detta skede slutsatsen att ett införande av åtgärder inte överlag skulle få någon betydande negativ effekt för icke-närstående importörer/handlare.
3. Användares, konsumenters och leverantörers intresse
(199)
I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen användare och deras intresseorganisationer samt representativa konsumentorganisationer att ge sig till känna. Kommissionen kontaktade dessutom alla parter som man visste var berörda. Ingen av dessa parter gav sig dock till känna.
(200)
Efter den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande gav sig två parter som sade sig vara leverantörer av maskiner till turkiska producenter/bearbetningsföretag för regnbåge till känna.
(201)
En part hävdade att ett införande av tullar skulle resultera i högre priser för slutkonsumenterna. Detta påstående styrktes emellertid inte. Vid undersökningen framkom inte några betydande negativa effekter för slutkonsumenterna av ett införande av tullar. Såsom nämns ovan samarbetade inte konsumentorganisationerna, och de lämnade inga uppgifter som kunde ha legat till grund för en närmare bedömning av effekten av åtgärder. Utjämningstullar kan visserligen påverka importpriserna, men en sådan potentiell prishöjning kan åtminstone delvis spädas ut genom distributionskedjan och en eventuell prishöjning för slutkonsumenten behöver därför inte bli betydande i konsumentledet.
(202)
Syftet med utjämningstullar är dessutom att återställa rättvisa villkor på unionsmarknaden, inte att begränsa import av rimligt prissatta produkter till unionen.
(203)
Mot denna bakgrund, och med hänsyn till den bristande samarbetsviljan hos användare och konsumentorganisationer vid undersökningen och i synnerhet till åtgärdernas nivå, drar kommissionen i detta skede slutsatsen att ett införande av åtgärder inte överlag skulle få någon betydande negativ effekt för användare, konsumenter eller leverantörer.
4. Slutsats om unionens intresse
(204)
Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av den berörda produkten från Turkiet i detta skede av undersökningen.
G. PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER
(205)
På grundval av kommissionens slutsatser beträffande subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska utjämningsåtgärder införas i syfte att förhindra att den subventionerade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.
1. Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)
(206)
För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(207)
Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av subventionerad import.
(208)
Importen från Turkiet började öka med betydande mängder främst 2008, det vill säga före skadeundersökningsperioden. Den lönsamhet som unionsindustrin nådde i början av skadeundersökningsperioden 2010 betraktades därför inte som representativ. Eftersom pressen från importen från Turkiet inte var betydande på unionsmarknaden före 2008 ansågs det att vinstmarginaler som uppnåtts före den perioden skulle kunna vara rimliga. Enligt klagomålet uppnådde den danska regnbågsindustrin 2006 och 2007 en vinstmarginal som i genomsnitt uppgick till eller översteg 12 %. Det ansågs därför att en vinstmarginal på 12 % av omsättningen i det här skedet skulle kunna vara en lämplig nivå som unionsindustrin skulle kunna förväntas uppnå om det inte förekom någon skadevållande subventionering.
(209)
Den egeiska exportörssammanslutningen och en exporterande producent hävdade att målvinsten borde vara lägre än 12 % eftersom i) de målvinster som använts vid tidigare undersökningar (lax, stor regnbåge) var lägre, ii) den faktiska vinstmarginal som unionsindustrin uppnått i början av skadeundersökningsperioden också var lägre, och iii) vinstmarginalen på 12 % endast avsåg den danska regnbågsindustrin och inte unionsindustrin som helhet och därför inte var representativ. Slutligen hävdade den exporterande producenten att en vinstmarginal på 3 % borde användas eftersom den vinsten låg i linje med den genomsnittliga vinstmarginalen för livsmedelsindustrin som helhet.
(210)
När det för det första gäller jämförelsen med undersökningarna avseende stor regnbåge och lax bör det noteras att slutsatserna i varje undersökning måste dras på grundval av verkliga sakförhållanden. I just detta fall fanns det uppgifter i anslutning till undersökningen som konstaterades vara rimliga och därför användes.
(211)
För det andra bör målvinsten för försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden vara den vinst som rimligen skulle kunna uppnås av en industri av denna typ i sektorn under normala konkurrensförhållanden, dvs. i avsaknad av subventionerad import. Eftersom det under skadeundersökningsperioden och även dessförinnan förekom subventionerad import i avsevärda kvantiteter kan det inte godtas att normala konkurrensförhållanden rådde. Vinstnivån på 12 % nåddes när inga stora mängder import från Turkiet förekom på unionsmarknaden och betraktades därför i detta skede som en rimlig målvinst i det aktuella fallet.
(212)
För det tredje betraktades den danska regnbågsindustrin som tillräckligt representativ för unionsmarknaden eftersom Danmark var ett av de huvudsakliga regnbågsproducerande länderna i unionen. I avsaknad av andra tillgängliga uppgifter i detta skede användes den för fastställandet av målvinstnivån.
(213)
Slutligen styrktes inte påståendet att vinstmarginalen i livsmedelsindustrin generellt var mycket lägre. Kommissionen ansåg att den danska regnbågsindustrins vinstmarginal under alla omständigheter bättre borde återspegla denna industris särdrag och följaktligen skulle vara lämpligare. Livsmedelsindustrin består i själva verket av olika underkategorier som tillhör olika marknadssegment och kännetecknas av olika marknadsvillkor, som inte nödvändigtvis är tillämpliga på regnbågsindustrin.
(214)
Av de skäl som anges ovan drog kommissionen i detta skede slutsatsen att det var rimligt att använda en målvinstmarginal på 12 % av omsättningen.
(215)
Kommissionen beräknade mot denna bakgrund ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att från försäljningspriset i unionen dra den faktiska vinstmarginal som uppnåtts under undersökningsperioden och ersätta den med vinstmarginalen på 12 %.
(216)
Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande producenter i Turkiet som ingick i stickprovet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionsproducenterna i stickprovet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.
(217)
Nivån för undanröjande av skada för företag i bilaga I och för alla övriga företag fastställs på samma sätt som subventionsmarginalen för dessa företag (se skälen 96 och 97).
2. Provisoriska åtgärder
(218)
Provisoriska utjämningstullar bör införas på import av regnbåge (Oncorhynchus mykiss), levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller färsk, kyld, fryst och/eller rökt i form av hel fisk eller utan huvud eller i form av filéer med ursprung i Turkiet, i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 12.1 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och subventionsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av subventionsmarginalerna.
(219)
På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Subventionsmarginal
Skademarginal
Utjämningstull
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Andra samarbetsvilliga företag
8,2 %
26 %
8,2 %
Alla övriga företag
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Utjämningstullarna enligt ovan fastställs i form av värdetullar, dvs. i förhållande till importens värde.
(221)
De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är producerad av de rättssubjekt som nämns.
(222)
Importerade produkter som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De ska inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna.
(223)
Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (12). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
(224)
För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella utjämningstullarna tillämpas. Företagen med individuella utjämningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan ska överensstämma med de krav som anges i bilaga II. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utjämningstull som gäller för alla övriga företag.
(225)
För att säkerställa att utjämningstullarna genomförs på ett korrekt sätt kommer tullen för alla övriga företag att gälla inte bara de icke-samarbetsvilliga exporterande producenterna i denna undersökning, utan även de producenter som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.
H. SLUTBESTÄMMELSER
(226)
Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.
(227)
Undersökningsresultaten avseende införandet av provisoriska tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En provisorisk utjämningstull införs härmed på import av regnbåge (Oncorhynchus mykiss):
-
levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller
-
färsk, kyld, fryst och/eller rökt:
-
i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller
-
utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller
-
i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck,
som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (Taric-nummer 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 och 0305430011) med ursprung i Turkiet.
2. Följande provisoriska utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:
Företag
Provisorisk utjämningstull
Taric-tilläggsnummer
-
Akyol Su Ürn. Ürt. Taş. Kom. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv. Gida Tur. Inş. Paz. Ihr. Ltd Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic. İhr. ve İth. Ltd Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Företag i bilaga I
8,2 %
Alla övriga företag
9,7 %
B999
3. För tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 krävs att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i förordning (EG) nr 597/2009, får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av den här förordningen, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
2. I enlighet med artikel 31.4 i förordning (EG) nr 597/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 ska tillämpas under en period om fyra månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 29 oktober 2014.