РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 570/2014 НА КОМИСИЯТА
от 26 май 2014 година
за прекратяване на частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като има предвид, че
А. СЪЩЕСТВУВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси (FOH) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („регламент за окончателните мерки“). Регламентът за окончателните мерки беше предшестван от Регламент (ЕС) № 446/2011 на Комисията (3) за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („регламент за временните мерки“). Констатациите, които доведоха до налагането на окончателно антидъмпингово мито, ще бъдат наричани „констатациите от първоначалното разследване“.
(2)
На 21 януари 2012 г. PT Ecogreen Oleochemicals, производител износител на FOH от Индонезия, Ecogreen Oleochemicals (Сингапур) Pte. Ltd и Ecogreen Oleochemicals GmbH (наричани по-долу заедно „Ecogreen“), подадоха жалба пред Общия съд (дело T-28/12) с искане за отмяна на регламента за окончателните мерки, доколкото той засяга антидъмпинговото мито по отношение на Ecogreen. Ecogreen оспори корекцията на своята експортна цена, извършена на основание на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент с цел тази експортна цена да бъде сравнена с установената за дружеството нормална стойност.
(3)
С решението по дело T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Съвет на Европейския съюз) Общият съд отмени член 1 от Регламент (ЕО) № 954/2006 по отношение на Interpipe NTRP VAT, inter alia, на основание на явна грешка в преценката при извършването на корекцията по член 2, параграф 10, буква и), а по отношение на Interpipe Niko Tube ZAT - на други основания. На 16 февруари 2012 г. Съдът на Европейския съюз отхвърли жалбата, подадена от Съвета и Комисията (съединени дела C-191/09 P и C-200/09 P).
(4)
Като се има предвид, че фактическите обстоятелства за Ecogreen са сходни с тези за Interpipe NTRP VAT по отношение на корекцията, извършена съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, беше сметнато за уместно да се преизчисли дъмпинговият марж за Ecogreen, без да се извършва корекция по член 2, параграф 10, буква и).
(5)
Ето защо на 21 декември 2012 г. беше публикуван Регламент за изпълнение (ЕС) № 1241/2012 на Съвета от 11 декември 2012 г. за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (4), с прилагане с обратна сила, считано от 12 ноември 2011 г. („регламентът за изменение“).
(6)
Установеният в него дъмпингов марж за Ecogreen беше de minimis в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради тази причина разследването по отношение на Ecogreen беше прекратено, без да бъдат наложени мерки. Вследствие на това на 9 април 2013 г. Общият съд реши, че липсва основание за произнасяне по жалбата, подадена по дело T-28/12.
(7)
Въпреки че по отношение на всички останали производители износители от Индия, Индонезия и Малайзия продължиха да се прилагат антидъмпингови мита, констатациите от първоначалното разследване, по-специално относно вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, следва да бъдат подложени на повторна оценка в оглед на преразгледаните констатации относно дъмпинга, съдържащи се в регламента за изменение.
Б. ПОВТОРНА ОЦЕНКА НА КОНСТАТАЦИИТЕ ОТ ПЪРВОНАЧАЛНОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Рамка на повторната оценка
(8)
На 28 февруари 2013 г. беше публикувано известие за частично възобновяване („възобновяването“) на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („разглежданите държави“) (5). В известието се посочва, че възобновяването е ограничено по обхват до проучването на въздействието, което определените нови дъмпингови маржове може да окажат върху констатациите, свързани по-специално с вредата и причинно-следствената връзка, установени в първоначалното разследване („повторното разследване“).
(9)
Комисията уведоми официално производителите износители, вносителите и потребителите, за които се знае, че са засегнати, както и промишлеността на Съюза, за частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да обявят становищата си в писмен вид и да бъдат изслушани в рамките на определения в известието писмен срок.
(10)
Няколко страни заявиха, че не е ясно на базата на какво правно основание Комисията е възобновила първоначалното разследване и какви данни ще събира, за да установи фактите и да направи заключения в настоящото повторно разследване.
(11)
Страните заявиха също, че не е ясно какъв вид разследване е предприето и какъв би могъл да бъде окончателният резултат с оглед на окончателните мерки, какъв период ще бъде обхванат и кои аспекти на първоначалното разследване се подлагат на повторна оценка.
(12)
Следва да се припомни, че настоящото възобновяване е неизбежна последица от приемането на регламента за изменение, като самият той е резултат от констатациите на Общия съд по дело T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Съвет на Европейския съюз.
(13)
Следва да се припомни, че в първоначалното разследване т.нар. разследван период („РП“) обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП - „разглеждания период“.
(14)
Предмет на настоящото повторно разследване са същият РП и същият разглеждан период. Направените при първоначалното разследване констатации относно вредата и причинно-следствената връзка за тези периоди са подложени на повторна оценка предвид установените в регламента за изменение нови дъмпингови маржове за индонезийските износители.
(15)
По-конкретно и както е посочено в известието за възобновяване, целта на настоящото разследване е да се определи дали дъмпинговият марж „de minimis“, установен за един производител износител от Индонезия, и промяната в равнищата на дъмпинговите маржове за другите индонезийски дружества, установени с регламента за изменение, може да имат някакво въздействие върху констатациите от първоначалното разследване, свързани с вредата и причинно-следствената връзка.
(16)
Резултатите от повторното разследване са изложени по-долу. Както при първоначалното разследване, някои данни и видове информация са представени под формата на индекси по-специално с цел да се запази поверителността на първоначално предоставените данни.
2. Разглеждан продукт и сходен продукт
(17)
Следва да се припомни, че разглежданият продукт е определеният в първоначалното разследване, а именно наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 („мастни алкохоли“).
(18)
Констатациите в регламента за изменение не засягат констатациите от първоначалното разследване по отношение на разглеждания продукт и сходния продукт.
3. Дъмпинг
(19)
Както е посочено в съображение 7 от регламента за изменение, дъмпинговият марж за всички останали дружества от Индонезия, с изключение на другия производител износител с индивидуален марж, който беше изчислен на базата на дъмпинговия марж на оказалия съдействие индонезийски производител износител с най-висок дъмпингов марж, беше преразгледан, за да се вземе предвид преизчисленият дъмпингов марж за Ecogreen.
(20)
Дъмпинговите маржове, установени в съображение 23 от регламента за окончателните мерки за производители износители от Индия и в съображение 55 - за производители износители от Малайзия, не бяха засегнати от регламента за изменение.
(21)
Както е посочено в съображение 6 от регламента за изменение, дъмпинговият марж за Ecogreen беше установен под 2 % и следователно е под прага de minimis в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това в повторното разследване вносът в Съюза на този производител износител следва да се счита за недъмпингов внос.
(22)
В таблицата по-долу е показано развитието на обема, цената и пазарния дял на недъмпинговия внос, осъществен от посочения индонезийски износител, през разглеждания период. Както е посочено в съображение 16 по-горе, предоставените данни са под формата на индекси.
Внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
Индекс: 2007 г. = 100
100
110
107
115
Годишно изменение (в проценти)
9,6
- 2,3
7,5
Пазарен дял
Индекс: 2007 г. = 100
100
107
110
113
Годишно изменение (в проценти)
6,8
2,9
2,8
Средна цена в евро/тон
Индекс: 2007 г. = 100
100
110
91
91
Годишно изменение (в проценти)
9,9
- 17,0
0,2
Източник: отговори на въпросника.
(23)
Като се имат предвид таблицата в съображение 70 от регламента за временните мерки, която беше потвърдена в съображение 64 от регламента за окончателните мерки, и таблицата по-горе, разследването показа, че недъмпинговият внос е представлявал ограничен дял от общия внос от разглежданите държави и че като съотношение през разглеждания период се е увеличил в по-малка степен от дъмпинговия внос. Недъмпинговият внос е представлявал около 15-18 % от общия обем на вноса от разглежданите държави през 2007 г. и едва около 10-13 % през РП.
(24)
Повторното разследване показва, че през разглеждания период средните цени на недъмпинговия внос от Ecogreen са намалели с 9 %, но са останали стабилни между 2009 г. и РП.
4. Вреда
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(25)
Констатациите относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза, изложени в съображения 57-61 от регламента за окончателните мерки, не са засегнати от повторното разследване и се потвърждават.
4.2. Потребление на Съюза
(26)
Констатациите, изложени в съображения 64-66 от регламента за временните мерки, които бяха потвърдени в съображение 62 от регламента за окончателните мерки, остават непроменени. Потвърждава се, че, както е посочено в таблицата по-долу, потреблението на мастни алкохоли в Съюза е било сравнително стабилно и през разглеждания период се е увеличило съвсем слабо - с 2 %. Както е посочено в съображение 64 от регламента за временните мерки, информацията относно потреблението е представена под формата на индекси, за да се запази поверителността на данните.
Потребление
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави и подбиване на цените
4.3.1. Кумулативна оценка на дъмпинговия внос
(27)
Както при първоначалното разследване, беше анализирано дали все още е необходимо дъмпинговият внос от трите разглеждани държави да се оценява кумулативно в съответствие с разпоредбите на член 3, параграф 4 от основния регламент с оглед на преразгледаните дъмпингови маржове за индонезийските производители износители, посочени в съображения 19 и 21 по-горе.
(28)
Следва да се припомни, че в член 3, параграф 4 от основния регламент се посочва, че когато вносът на продукт от повече от една държава е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от посочения регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния с тях продукт с произход от Съюза.
(29)
Констатациите по отношение на обемите и цените на дъмпинговия внос за всяка от разглежданите държави бяха подложени на повторна оценка за разглеждания период. По отношение на Малайзия и Индия информацията за обема на вноса, използвана за установяване на средните цени, посочени в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, остава непроменена. Данните за Индонезия бяха преразгледани, за да се вземе предвид фактът, както беше посочено в съображение 21 по-горе, че за един производител износител вече не се счита, че продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Установената нова динамика на дъмпинговия внос е показана по-долу. С оглед на съображение 16 по-горе информацията за обема на вноса е представена под формата на индекси за всяка от разглежданите държави.
Обем на дъмпинговия внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Малайзия
Индекс: 2007 г. = 100
100
161
141
137
Годишно изменение (в проценти)
61,4
- 12,5
- 2,9
Индия
Индекс: 2007 г. = 100
100
118
104
143
Годишно изменение (в проценти)
18,2
- 11,8
37,5
Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
142
168
Годишно изменение (в проценти)
42,1
17,9
(30)
Разследването показа, че обемът на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите държави не е бил незначителен през РП и наличието на дъмпингов внос на пазара на Съюза е останало значително през разглеждания период, по-специално през РП. Фактът, че за един от индонезийските производители износители в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени, не променя това заключение.
(31)
Констатациите относно цените на дъмпинговия внос за всяка от разглежданите държави също бяха подложени на повторна оценка за разглеждания период и са представени в таблицата по-долу. Цените, посочени в таблицата в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, остават непроменени по отношение на Малайзия и Индия. Данните относно Индонезия бяха преразгледани, за да се вземе предвид фактът, както беше посочено в съображение 21 по-горе, че за един производител износител вече не се счита, че продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. С оглед на съображение 16 по-горе информацията за цената на износителя от Индонезия, за когото беше установено, че продава продуктите си на дъмпингови цени, е посочена под формата на индекс.
Внос въз основа на данни от Евростат (коригирани с цел да бъдат обхванати разглежданият продукт и дъмпинговият внос)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена в евро/тон Малайзия
911
944
799
857
Индекс: 2007 г. = 100
100
104
88
94
Годишно изменение (в проценти)
3,6
- 15,4
7,3
Средна цена в евро/тон Индия
997
1 141
897
915
Индекс: 2007 г. = 100
100
114
90
92
Годишно изменение (в проценти)
14,4
- 21,4
2,1
Средна цена в евро/тон Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
70
72
Годишно изменение (в проценти)
- 30,0
2,6
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(32)
Разследването показа, че освен за 2007 г., когато не е имало внос от Индонезия, цените на индонезийските производители износители са останали почти същите като при първоначалното разследване. Следователно може да бъде потвърдена констатацията в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, че цените и ценовите практики на разглежданите държави в голяма степен са били сходни, по-специално през РП. Фактът, че за един от производителите износители от Индонезия в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени, не променя това заключение.
(33)
Освен това в сила остават и констатациите, изложени в съображение 127 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 122 от регламента за окончателните мерки, по-специално че нивата на отстраняване на вредата, установени за разглежданите държави, са били значително над прага de minimis от 2 %. Освен това каналите за продажба и ценовите тенденции за всяка от разглежданите държави бяха подложени на анализ и беше установено, че са сходни, както се вижда от таблицата по-горе. Както показа разследването, цените на вноса от разглежданите държави са следвали низходяща тенденция след постигнатите максимални стойности през 2008 г. и като цяло са били изключително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза.
(34)
От таблицата по-долу е видно, че през разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите държави като цяло се е увеличил. С оглед на съображение 16 по-горе информацията е представена под формата на индекси за всяка от разглежданите държави.
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Малайзия
Индекс: 2007 г. = 100
100
157
145
135
Годишно изменение (в проценти)
57
- 8
- 7
Индия
Индекс: 2007 г. = 100
100
115
107
141
Годишно изменение (в проценти)
15
- 7
31
Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
142
168
Годишно изменение (в проценти)
50
13
(35)
Въз основа на горепосочените факти и съображения повторното разследване показва, че направените в първоначалното разследване констатации по отношение на кумулирането остават непроменени. Поради това се счита, че установените в член 3, параграф 4 от основния регламент условия за кумулативната оценка на дъмпинговия внос от разглежданите държави продължават да бъдат изпълнени. Следователно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави може да бъде оценено съвместно за целите на повторното разследване по отношение на вредата и причинно-следствената връзка.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
(36)
За да се установи кумулативното равнище на дъмпинговия внос на пазара на Съюза по време на разглеждания период, се взема под внимание фактът, че в регламента за изменение са потвърдени положителните констатации по отношение на дъмпинга за всички производители износители от Индонезия, с изключение на Ecogreen. Техният внос се счита за дъмпингов и поради това спрямо него продължават да се прилагат антидъмпингови мита.
(37)
По подобен начин при повторното разследване се взема под внимание фактът, че дъмпинговите маржове, установени в първоначалното разследване за всички производители износители от Индия и Малайзия, остават непроменени, и че техният внос се счита за дъмпингов, като спрямо него продължават да се прилагат антидъмпингови мита.
(38)
Обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави беше коригиран, като от него беше приспаднат обемът на недъмпинговия внос на един производител износител от Индонезия, както е посочено в съображение 29 по-горе.
(39)
Въз основа на изложеното по-горе данните, посочени в съображение 70 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 64 от регламента за окончателните мерки, както и констатациите от съображения 71-73 от регламента за временните мерки относно оценката на дъмпинговия внос по време на разглеждания период, потвърдени в съображение 65 от регламента за окончателните мерки, са преразгледани, както е показано по-долу. С оглед на съображение 16 по-горе информацията относно общия обем на вноса и пазарния дял на дъмпинговия внос е представена под формата на индекси.
Дъмпингов внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
Индекс: 2007 г. = 100
100
167
155
165
Годишно изменение (в проценти)
67,0
- 7,3
6,5
Пазарен дял
Индекс: 2007 г. = 100
100
163
159
162
Годишно изменение (в проценти)
62,7
- 2,3
1,8
Средна цена на дъмпинговия внос в евро/тон
931
1 007
827
878
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8,2
- 17,9
6,1
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(40)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави, установен при настоящото повторно разследване, се е увеличил значително - с 65 %. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 67 %. След това през 2009 г. вносът леко се е понижил, преди да се повиши отново почти до равнището от 2008 г. през РП.
(41)
Преразгледаните средни цени на дъмпинговия внос от разглежданите държави силно са варирали през разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. Следва обаче да се отбележи, че между 2008 г. и РП спадът е достигнал цели 14 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света, и са подбивали тези на промишлеността на Съюза, което е довело до нарастване на пазарния дял на дъмпинговия внос.
(42)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави се е увеличил значително - с 62 %. Най-голямото увеличение е отбелязано в периода 2007-2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до леко намаляване на пазарния дял на разглежданите държави - с 4 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да възвърнат пазарния си дял преди края на разглеждания период.
(43)
Следователно изключването на недъмпинговия внос от Ecogreen не променя по никакъв начин констатациите, направени при първоначалното разследване по отношение на обема, цената и пазарния дял на дъмпинговия внос, поради което констатациите се потвърждават.
4.3.3. Подбиване на цените
(44)
Следва да се припомни, че границите на подбиването на цените, установени при първоначалното разследване, бяха обяснени в съображения 74 и 75 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 67 от регламента за окончателните мерки. Отделните изчисления за всеки от разглежданите износители не бяха засегнати от регламента за изменение. Следователно тези констатации се потвърждават.
(45)
Средният процент на подбиване, установен за дъмпинговия внос, оценен общо за трите държави след изключването на недъмпинговия внос, е 2 %. Този очевидно нисък процент на подбиване трябва да се разглежда на фона на обстоятелството, че самата промишленост на Съюза беше принудена да намали цените си поради наличието на вноса на ниски цени на пазара на ЕС. Тези цени обаче не покриват производствените разходи, по-специално през РП. Средното подбиване на цените за кумулативно оценения дъмпингов внос след изключването на Ecogreen е 22 %.
(46)
В отговор на оповестяването на констатациите на Комисията вносител на FOH с произход от Индонезия заяви, че средната цена на недъмпинговия внос би била по-ниска от средната цена на вноса, произвеждан от индонезийския производител износител, по отношение на когото мерките продължават да се прилагат. Това твърдение обаче не засяга констатациите относно подбиването на цените от кумулативно оценения дъмпингов внос.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(47)
Констатациите относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 76-91 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображения 71-84 от регламента за окончателните мерки, не са засегнати от регламента за изменение и поради това могат да бъдат потвърдени.
(48)
Следва да се припомни, че според данните от първоначалното разследване повечето показатели за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 15 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 13 %), са се влошили по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че способността на Съюза да привлича капитали е била намалена, по-специално през РП.
(49)
С оглед на изложеното по-горе се потвърждава заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. Причинно-следствена връзка
(50)
След като се потвърди, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, беше извършена повторна оценка на това дали с оглед на преразгледаните констатации относно дъмпинга, установени в регламента за изменение, все още съществува причинно-следствена връзка между посочената вреда и преразгледания дъмпингов внос от разглежданите държави.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(51)
Както беше отбелязано в съображение 26 по-горе, потреблението в Съюза се е запазило относително стабилно и се е увеличило само с 2 % по време на разглеждания период.
(52)
Таблицата в съображение 39 по-горе, която не включва вноса, осъществен от индонезийския производител износител, за когото в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза, показва, че преразгледаният обем на дъмпинговия внос от трите разглеждани държави продължава да бъде значителен и през разглеждания период се е увеличил значително - с повече от 60 000 тона в абсолютно изражение и с повече от 60 % в относително изражение. Пазарният дял на дъмпинговия внос също се е увеличил значително и е нараснал с повече от 5 процентни пункта през този период.
(53)
Тези тенденции са много сходни с установените при първоначалното разследване, по-специално с тези в съображение 86-94 от регламента за окончателните мерки. Увеличението на пазарния дял, чието равнище при първоначалното разследване беше установено на 57 %, през разглеждания период въз основа на преразгледаните данни вече надхвърля 60 %.
(54)
Повторното разследване действително потвърди, че дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказвал натиск върху промишлеността на Съюза още от 2008 г., когато дъмпинговият внос е нараснал с 67 %. През посочената година цените на дъмпинговия внос, посочени в съображение 39, са били много по-ниски в сравнение с цените на промишлеността на Съюза. Това е довело до значителна загуба в обема на продажбите (- 15,4 %) и пазарния дял на промишлеността на Съюза, които не са могли да бъдат възстановени през останалата част от разглеждания период. Същевременно пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави е нараснал с 9 процентни пункта.
(55)
В съображение 72 от регламента за окончателните мерки е посочено, че за да реагира на този натиск, промишлеността на Съюза е трябвало значително да намали продажните цени - с 16,9 % през 2009 г. и още повече - с 5,3 % през РП. Дори ако тази ценова практика е дала възможност на промишлеността на Съюза да ограничи загубата на пазарен дял, тя е довела до натрупване на значителни загуби през разглеждания период, както е посочено в съображение 86 от регламента за временните мерки и се потвърждава в съображение 78 от регламента за окончателните мерки. Това съвпада с наличието на големи обеми дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, по-специално през РП.
(56)
През 2009 г., въпреки че абсолютният обем на дъмпинговия внос от разглежданите държави е намалял със 7,3 % успоредно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, се отбелязва, че средната цена на дъмпинговия внос се е понижила със 17,9 %, т.е. повече от цената на промишлеността на Съюза, която се е понижила с 16,9 %. През РП промишлеността на Съюза е трябвало да намали цените си и е натрупала финансови загуби.
(57)
Горепосочените съображения показват тежките последици от наличието на големи обеми дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза за ценовата практика на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и отрицателното въздействие, което това е оказало върху икономическото ѝ състояние, по специално по време на РП.
(58)
Горепосоченият вносител заяви, че в анализа на причинно-следствената връзка останалият дъмпингов внос от Индонезия следва да се оцени отделно от вноса с произход от Индия и Малайзия въз основа на фактори като стабилния пазарен дял, по-високото равнище на цените, липсата на подбиване на цените, по-ниския марж на понижение на цените на този внос от Индонезия и успоредното развитие на пазарните дялове на промишлеността на Индонезия и на Съюза. Освен това вносителят заяви, че не съществува причинно-следствена връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индонезия, след като той бъде оценен отделно.
(59)
Твърдението беше отхвърлено, тъй като посочените от износителя фактори, които в някои случаи са избирателни, не са тези, които са счетени за уместни съгласно член 3, параграф 4 от основния регламент, за да се определи дали следва да се приложи кумулиране, по-специално по отношение на условията на конкуренция между внесените продукти и сходните с тях продукти с произход от Съюза. При първоначалното разследване действително беше направено заключението, че разглежданият продукт е междинен продукт, използван главно като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати и етер сулфати, и че внесеният продукт се конкурира пряко с произведения в Съюза продукт независимо от държавата на произход. Поради това еднаквата степен на конкуренция на пазара на Съюза налага извършването на кумулативна оценка на вноса по смисъла на член 3, параграф 4, буква б) от основния регламент. Доводите на износителя не засягат тази констатация и биха могли да бъдат от значение едва когато се извърши отделно оценяване. Предвид факта, че не е налице основание за промяна на констатациите относно кумулирането, анализът на въздействието на дъмпинговия внос се потвърждава.
(60)
Освен това следва да се отбележи, че останалият внос от Индонезия е осъществен на дъмпингови ценови равнища, пазарният му дял се е увеличил съществено през разглеждания период и той е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза.
(61)
И накрая, вносителят посочи, че Ecogreen е подбивал продажните цени в по-голяма степен от другия производител износител от Индонезия и следователно, тъй като въздействието на вноса на Ecogreen се счита за незначително, същото заключение се прилага a fortiori по отношение на останалия внос от Индонезия.
(62)
Това заключение се основава на неправилни доводи. Решението на Съда доведе до промяна в изчисляването на дъмпинга на Ecogreen, който беше определен на равнище de minimis. Единствено поради тази причина въздействието на вноса на Ecogreen трябваше да бъде счетено за незначително. Поради това твърдението се отхвърля.
(63)
Въз основа на горепосочените констатации беше направено заключението, че дъмпинговият внос е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
(64)
Въздействието на други фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза с оглед на причинно-следствената връзка също беше преразгледано.
5.2.1. Недъмпингов внос от Индонезия
(65)
Както е посочено в съображение 23 по-горе, недъмпинговият внос като съотношение се е увеличил в по-малка степен от дъмпинговия внос и е представлявал съвсем ограничен дял от общия внос от разглежданите държави през РП. Освен това разследването показа, че този внос е имал скромен пазарен дял по време на разглеждания период и по-специално през РП.
(66)
Обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 6,5 % между 2009 г. и РП, т.е. в по-голяма степен от възстановяването на пазара, което е видно от увеличението с 4,6 % на потреблението на Съюза, и следователно е увеличил пазарния си дял.
(67)
Поради това се счита, че всяко въздействие, което недъмпинговият внос може да е оказал върху пазара на Съюза по време на РП, не може да компенсира значителното неблагоприятно въздействие на дъмпинговия внос, описано подробно в съображения 51-57.
(68)
Въз основа на горепосочените констатации се счита, че наличието на недъмпингов внос от Ecogreen на пазара на Съюза по време на РП не е такова, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП.
5.2.2. Други фактори, проучени при първоначалното разследване
(69)
Във връзка с потенциалните причини за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, при първоначалното разследване бяха проучени следните други фактори: вносът в Съюза от останалата част от света, равнището на износа на промишлеността на Съюза, въздействието на икономическата криза и продажбите на разклонени изомери, които не са включени в продуктовия обхват.
(70)
Като се има предвид, че тези фактори не са засегнати от преразгледаните дъмпингови маржове, установени за индонезийските производители износители, констатациите и заключението, направени в съображения 95-100 от регламента за окончателните мерки по отношение на тези фактори, се потвърждават. Въздействието на тези фактори не е такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(71)
Настоящото повторно разследване показва, че все още съществува ясна и пряка връзка между увеличението на обема и неблагоприятното въздействие на цените на дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП.
(72)
Изложеният по-горе анализ показва, че обемът на недъмпинговия внос е бил ограничен в сравнение с големия обем на дъмпинговите продукти, внесени от разглежданите държави. В условия на сравнително стабилно потребление този дъмпингов внос се е увеличил значително както в абсолютно, така и в относително изражение през разглеждания период и наличието му е имало съществено неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза. Беше отбелязано, че поради нарушеното нормално функциониране на пазара промишлеността на Съюза е трябвало да намали значително своите цени - с 22,2 % от 2008 г. нататък, и не е могла да възстанови разходите си и да постигне разумно равнище на печалба, по-специално по време на РП.
(73)
Повторното разследване потвърди също така, че въздействието на други фактори, различни от дъмпинговия внос, не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(74)
Следователно повторното разследване показва, че съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП. Заключенията, направени в съображения 101 и 102 от регламента за окончателните мерки, се потвърждават.
6. Интерес на Съюза
(75)
Заключението относно интереса на Съюза, изложено в съображение 118 от регламента за окончателните мерки, се потвърждава, тъй като не е доказано, че е засегнато от регламента за изменение.
В. ПОВТОРНА ОЦЕНКА НА ОКОНЧАТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(76)
Както беше посочено по-горе, повторното разследване на съответните факти и констатации, установени при първоначалното разследване, като се вземат под внимание новите дъмпингови маржове, установени в регламента за изменение, показа, че останалият дъмпингов внос от Индия, Индонезия и Малайзия на пазара на Съюза нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза през РП.
(77)
С оглед на заключенията от първоначалното разследване по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и предвид факта, че настоящото повторно разследване потвърди наличието на причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и останалия дъмпингов внос от разглежданите държави, окончателните мерки, наложени с регламента за изменение, следва да бъдат потвърдени на същото равнище. Вследствие на това се прави заключението, че настоящото повторно разследване следва да бъде прекратено, без да се изменят окончателните мерки, наложени с регламента за окончателните мерки.
(78)
Действащите антидъмпингови мерки, установени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 и изменени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1241/2012, продължават да бъдат валидни и поради това следва да останат в сила. Следва да се припомни, че наложените мерки представляват специфични мита, определени за всеки разглеждан производител износител, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно специфично антидъмпингово мито
(в евро на тон нето)
Индия
VVF (India) Ltd
46,98
Всички други дружества
86,99
Индонезия
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Всички други дружества
45,63
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Всички други дружества
61,01
(79)
Органите на разглежданите държави, износителите и техните сдружения, всички заинтересовани страни в Съюза, по-специално промишлеността на Съюза, вносителите, както и сдруженията на потребители и търговци бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да бъде прекратено частичното възобновяване на повторното антидъмпингово разследване по отношение на вноса на мастни алкохоли с произход от разглежданите държави, като им беше предоставена възможност да представят коментари и да бъдат изслушани. Представените от тези страни устни и писмени коментари бяха разгледани, но не промениха направените в настоящия регламент заключения.
(80)
Един производител износител предложи ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(81)
По-специално беше установено, че въпросният производител износител произвежда гама от продукти освен разглеждания продукт и продава тези други продукти на същите клиенти. Това би породило сериозен риск от взаимно компенсиране и би затруднило изключително много ефективното наблюдение на гаранцията, което подкопава ефективността на ценовата гаранция в настоящия случай. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че предложението за гаранция не може да бъде прието.
(82)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 29051628510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091), с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, се прекратява без изменение на действащите мита.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 май 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 570/2014
av den 26 maj 2014
om avslutande av det partiella återupptagandet av antidumpningsundersökningen beträffande import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och
av följande skäl:
A. GÄLLANDE ÅTGÄRDER
(1)
Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia. Förordningen om slutgiltig tull föregicks av kommissionens förordning (EU) nr 446/2011 (3) om införande av ett preliminärt antidumpningsförfarande beträffande import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (nedan kallad förordningen om preliminär tull). De undersökningsresultat som ledde till införandet av en slutgiltig antidumpningstull kallas här resultaten av den ursprungliga undersökningen.
(2)
Den 21 januari 2012 lämnade PT Ecogreen Oleochemicals, en indonesisk exporterande tillverkare av fettalkoholer och blandningar av dessa, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd och Ecogreen Oleochemicals GmbH (nedan gemensamt kallade Ecogreen) in en ansökan (mål T-28/12) till tribunalen om ogiltigförklaring av förordningen om slutgiltig tull i den del som avser antidumpningstullen för Ecogreen. Ecogreen invände mot den justering av dess exportpris som gjorts på grundval av artikel 2.10 i i grundförordningen vid jämförelsen mellan exportpriset och normalvärdet.
(3)
I mål T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mot Europeiska unionens råd) ogiltigförklarade tribunalen artikel 1 i förordning (EG) nr 954/2006 vad gäller Interpipe NTRP VAT bl.a. på grundval av att det hade gjorts en uppenbart oriktig bedömning vid justeringen enligt artikel 2.10 i, och vad gäller Interpipe Niko Tube ZAT av andra skäl. Den 16 februari 2012 ogillade domstolen det överklagande som lämnats in av rådet och kommissionen (de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P).
(4)
När det gäller den justering som gjorts enligt artikel 2.10 i i grundförordningen är de faktiska omständigheterna för Ecogreen likartade med omständigheterna för Interpipe NTRP VAT, och det ansågs därför lämpligt att göra en ny beräkning av dumpningsmarginalen för Ecogreen utan någon justering enligt artikel 2.10 i.
(5)
Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2012 av den 11 december 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (4) (nedan kallad ändringsförordningen) offentliggjordes därför den 21 december 2012, med retroaktiv verkan från och med den 12 november 2011.
(6)
Dumpningsmarginalen för Ecogreen enligt den förordningen låg under miniminivån i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen. Undersökningen beträffande Ecogreen avslutades därför utan att några åtgärder infördes. Den 9 april 2013 beslutade tribunalen att det saknades anledning att döma i mål T-28/12.
(7)
Även om alla andra exporterande tillverkare i Indien, Indonesien och Malaysia fortsatte att omfattas av antidumpningstullar bör resultaten av den ursprungliga undersökningen, i synnerhet de skadliga verkningarna av den dumpade importen, ses över mot bakgrund av de reviderade resultaten angående dumpning i ändringsförordningen.
B. ÖVERSYN AV RESULTATEN AV DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN
1. Översynsram
(8)
Den 28 februari 2013 offentliggjordes ett tillkännagivande om ett partiellt återupptagande av antidumpningsundersökningen (nedan kallat tillkännagivandet om återupptagande) beträffande import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna) (5). I tillkännagivandet anges att återupptagandet (nedan kallat den nya undersökningen) endast avser undersökningen av om de nyligen fastställda dumpningsmarginalerna kan ha någon inverkan på undersökningsresultaten rörande skada och orsakssamband i den ursprungliga undersökningen.
(9)
Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt unionsindustrin om det partiella återupptagandet av undersökningen. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.
(10)
Flera berörda parter hävdade att det inte stod klart enligt vilken rättslig grund kommissionen återupptog den ursprungliga undersökningen och att det inte heller tydligt framgick vilka uppgifter kommissionen skulle samla in för att fastställa fakta och dra slutsatser i den nya undersökningen.
(11)
Parterna hävdade dessutom att det inte tydligt framgick vilken typ av undersökning som inleddes och vad slutresultatet kunde bli när det gällde nivån på de slutgiltiga åtgärderna, vilken period undersökningen omfattade och vilka aspekter av den ursprungliga undersökningen som skulle ses över.
(12)
Det erinras om att återupptagandet är en nödvändig följd av antagandet av ändringsförordningen, som i sin tur grundas på resultatet av tribunalens slutsatser i mål T-249/06, Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mot Europeiska unionens råd.
(13)
Det erinras också om att den ursprungliga undersökningen omfattade perioden den 1 juli 2009 till den 30 juni 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Skadebedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
(14)
Den nya undersökningen omfattar samma undersökningsperiod och samma skadeundersökningsperiod. När det gäller skada och orsakssamband ses undersökningsresultaten för dessa perioder över mot bakgrund av de nya dumpningsmarginaler som fastställts för de indonesiska exportörerna i ändringsförordningen.
(15)
Såsom anges i tillkännagivandet om återupptagande är syftet med den nya undersökningen närmare bestämt att fastställa om den minimidumpningsmarginal som fastställts för en exporterande tillverkare i Indonesien och den förändrade nivå på dumpningsmarginalerna för de övriga indonesiska företag som fastställts i ändringsförordningen kan inverka på resultaten av den ursprungliga undersökningen beträffande skada och orsakssamband.
(16)
Resultaten av den nya undersökningen anges nedan. Såsom var fallet i den ursprungliga undersökningen lämnas vissa uppgifter och upplysningar i indexerad form för att bevara sekretessen hos de uppgifter som ursprungligen lämnades in.
2. Berörd produkt och likadan produkt
(17)
Det erinras om att den berörda produkten är den som anges i den ursprungliga undersökningen, det vill säga mättade fettalkoholer med en kolkedjelängd på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (dock ej grenade isomerer), inbegripet enkla mättade fettalkoholer (även kallade single cuts) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (vanligtvis klassificerade som C8-C10), blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (vanligtvis klassificerade som C12-C14), och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C16-C18, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 och ex 3823 70 00 (nedan kallade fettalkoholer), med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia.
(18)
Slutsatserna i ändringsförordningen påverkar inte resultaten av den ursprungliga undersökningen beträffande berörd produkt och likadan produkt.
3. Dumpning
(19)
Såsom anges i skäl 7 i ändringsförordningen sågs dumpningsmarginalen för alla företag i Indonesien - utom för den andra exporterande tillverkaren med en individuell marginal, som grundades på marginalen för den samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkaren med den högsta dumpningsmarginalen - över för att beakta den nya dumpningsmarginalen för Ecogreen.
(20)
De dumpningsmarginaler som fastställs i skäl 23 för indiska exporterande tillverkare och de dumpningsmarginaler som fastställs i skäl 55 för malaysiska exporterande tillverkare i den slutgiltiga förordningen påverkas inte av ändringsförordningen.
(21)
Såsom anges i skäl 6 i ändringsförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för Ecogreen till mindre än 2 %, vilket innebär att den är lägre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Denna exporterande tillverkares import till unionen bör därför betraktas som icke-dumpad import i den nya undersökningen.
(22)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades volym, pris och marknadsandel för den icke-dumpade importen från denna indonesiska exportör enligt vad som visas i tabellen nedan. Såsom nämns i skäl 16 är de inlämnade uppgifterna indexerade.
Import
2007
2008
2009
UP
Ton
index: 2007 = 100
100
110
107
115
Årlig Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Marknadsandel
index: 2007 = 100
100
107
110
113
Årlig Δ %
6,8
2,9
2,8
Genomsnittspris euro/ton
index: 2007 = 100
100
110
91
91
Årlig Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Källa: Svar på frågeformulär.
(23)
Med hänvisning till tabellen i skäl 70 i förordningen om preliminär tull, som bekräftas i skäl 64 i förordningen om slutgiltig tull samt till ovanstående tabell, visade undersökningen att den icke-dumpade importen utgjorde en begränsad andel av den totala importen från de berörda länderna och att den proportionellt ökade mindre än den dumpade importen under skadeundersökningsperioden. Den icke-dumpade importen utgjorde i själva verket omkring 15-18 % av den totala importvolymen från de berörda länderna under 2007 och endast omkring 10-13 % under undersökningsperioden.
(24)
Den nya undersökningen visar att de genomsnittliga priserna på den icke-dumpade importen från Ecogreen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, men förblev stabil mellan 2009 och undersökningsperioden.
4. Skada
4.1 Unionstillverkningen och unionsindustrin
(25)
De resultat som anges i skälen 57-61 i förordningen om slutgiltig tull avseende unionstillverkningen och unionsindustrin påverkas inte av den nya undersökningen och bekräftas därför härmed.
4.2 Förbrukning i unionen
(26)
De slutsatser som anges i skälen 64-66 i förordningen om preliminär tull och som bekräftas i skäl 62 i förordningen om slutgiltig tull påverkas inte. Såsom visas i tabellen nedan bekräftas att unionens förbrukning av fettalkoholer var relativt stabil och endast ökade obetydligt med 2 % under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns i skäl 64 i förordningen om preliminär tull lämnades upplysningarna om förbrukning i indexerad form av sekretesskäl.
Förbrukning
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Årlig Δ %
2,2 %
- 4,8 %
4,6 %
4.3 Import till unionen från de berörda länderna och prisunderskridande
4.3.1 Sammantagen bedömning av den dumpade importen
(27)
Precis som i den ursprungliga undersökningen övervägde kommissionen huruvida en sammantagen bedömning av den dumpade importen för de tre berörda länderna fortfarande var nödvändig i enlighet med bestämmelserna i artikel 3.4 i grundförordningen mot bakgrund av de reviderade dumpningsmarginalerna för indonesiska exporterande tillverkare som anges i skälen 19 och 21.
(28)
Det erinras om att det anges i artikel 3.4 i grundförordningen att om en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import av en produkt från mer än ett land, ska det endast göras en sammantagen bedömning av denna import om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från varje enskilt land inte är försumbar samt b) det är lämpligt att göra en sammantagen bedömning av verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten.
(29)
Resultaten beträffande volymer och priser på den dumpade importen från varje berört land sågs över för skadeundersökningsperioden. De upplysningar om importvolymer som användes för att fastställa de genomsnittliga priser som anges i tabellen i skäl 63 b i förordningen om slutgiltig tull förblir oförändrade för Malaysia och Indien. Uppgifterna för Indonesien sågs över för att beakta, vilket anges i skäl 21, att en exporterande tillverkare inte längre ansågs dumpa sina produkter på unionsmarknaden. Den nyligen fastställda dumpade importen utvecklades enligt vad som visas nedan. Med hänvisning till skäl 16 lämnas upplysningarna om importvolym i indexerad form för varje berört land.
Volym för dumpad import
2007
2008
2009
UP
Malaysia
index: 2007 = 100
100
161
141
137
Årlig Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indien
index: 2007 = 100
100
118
104
143
Årlig Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonesien
index: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
42,1
17,9
(30)
Undersökningen visade att volymen för dumpad import för varje berört land inte var försumbar under undersökningsperioden och att dumpad import på unionsmarknaden förekom i betydande utsträckning under skadeundersökningsperioden, särskilt under undersökningsperioden. Det faktum att det i ändringsförordningen konstateras att en av de indonesiska exporterande tillverkarna inte dumpar sina produkter ändrar inte denna slutsats.
(31)
Resultaten avseende prissättningen för den dumpade importen för varje berört land undersöktes också på nytt för skadeundersökningsperioden och visas i tabellen nedan. De priser som anges i tabellen i skäl 63 b i förordningen om slutgiltig tull förblir oförändrade för Malaysia och Indien. Uppgifterna för Indonesien sågs över för att beakta, vilket anges i skäl 21, att en exporterande tillverkare inte längre ansågs dumpa sina produkter på unionsmarknaden. Med hänvisning till skäl 16 lämnas prisuppgifterna för den indonesiska exportör som dumpar sina produkter i indexerad form.
Import baserat på data från Eurostat (justerat för att täcka den berörda produkten och den dumpade importen)
2007
2008
2009
UP
Genomsnittspris euro/ton, Malaysia
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Årlig Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Genomsnittspris euro/ton, Indien
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Årlig Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Genomsnittspris euro/ton, Indonesien
Index: 2008 = 100
100
70
72
Årlig Δ %
- 30,0
2,6
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(32)
Undersökningen visade att de indonesiska exporterande tillverkarnas prissättning, förutom under 2007 då ingen import skedde från landet, låg kvar på nästan samma nivå som i den ursprungliga undersökningen. Slutsatsen i skäl 63 b i förordningen om slutgiltig tull om att de berörda ländernas prissättning och prissättningsbeteende i stor utsträckning var likartade, särskilt under undersökningsperioden, bekräftas därför härmed. Det faktum att det i ändringsförordningen konstateras att en av de indonesiska exporterande tillverkarna inte dumpar sina produkter ändrar inte denna slutsats.
(33)
Resultaten i skäl 127 i förordningen om preliminär tull, som bekräftas i skäl 122 i förordningen om slutgiltig tull, och särskilt att de nivåer för undanröjande av skada som fastställts för de berörda länderna var betydligt högre än minimigränsen på 2 %, förblir också giltiga. Vidare analyserades försäljningskanalerna och prisutvecklingen för varje berört land och det konstaterades att dessa var likartade, vilket visas i tabellen nedan. Undersökningen visade också de berörda ländernas importpriser minskat efter toppen 2008 och att priserna på global nivå var särskilt låga jämfört med unionsindustrins genomsnittspriser.
(34)
Tabellen nedan visar att marknadsandelen för den dumpade importen från varje berört land ökade generellt under skadeundersökningsperioden. Med hänvisning till skäl 16 lämnas upplysningarna i indexerad form.
Marknadsandel för den dumpade importen
2007
2008
2009
UP
Malaysia
index: 2007 = 100
100
157
145
135
Årlig Δ %
57
- 8
- 7
Indien
index: 2007 = 100
100
115
107
141
Årlig Δ %
15
- 7
31
Indonesien
index: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
50
13
(35)
På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden visar den nya undersökningen att resultaten av den ursprungliga undersökningen rörande den sammantagna bedömningen är oförändrade. Det anses följaktligen att de villkor som anges i artikel 3.4 i grundförordningen om den sammantagna bedömningen av den dumpade importen från de berörda länderna fortfarande är uppfyllda. Verkningarna av dumpad import med ursprung i de berörda länderna kan således behandlas gemensamt i den nya undersökningen om skada och orsakssamband.
4.3.2 Den dumpade importens volym, pris och marknadsandel
(36)
För att fastställa den sammantagna nivån på den dumpade importen till unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden beaktas omständigheten att det i ändringsförordningen konstateras att alla exporterande tillverkare i Indonesien förutom Ecogreen dumpade sina produkter. Deras export anses vara dumpad och de fortsätter följaktligen att omfattas av antidumpningstullar.
(37)
I den nya undersökningen beaktas också omständigheten att de dumpningsmarginaler som fastställdes i den ursprungliga undersökningen för alla exporterande tillverkare i Indien och Malaysia förblir oförändrade. Deras import anses vara dumpad och de fortsätter att omfattas av antidumpningstullar.
(38)
Volymen på den dumpade importen från de berörda länderna har justerats genom att volymen för den icke-dumpade importen från en indonesisk exporterande tillverkare har dragits av enligt vad som anges i skäl 29.
(39)
På grundval av ovanstående revideras enligt nedan de uppgifter som anges i skäl 70 i förordningen om preliminär tull och som bekräftas i skäl 64 i förordningen om slutgiltig tull samt slutsatserna i skälen 71-73 i förordningen om preliminär tull rörande bedömningen av den dumpade importen under skadeundersökningsperioden, vilka bekräftas i skäl 65 i förordningen om slutgiltig tull. Med hänvisning till skäl 16 lämnas upplysningarna om totala importvolymer och marknadsandelar för dumpad import i indexerad form.
Dumpad import från de berörda länderna
2007
2008
2009
UP
Ton
index: 2007 = 100
100
167
155
165
Årlig Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Marknadsandel
index: 2007 = 100
100
163
159
162
Årlig Δ %
62,7
- 2,3
1,8
Genomsnittspris euro/ton:
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Årlig Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(40)
Den volym för dumpad import från de berörda länderna som fastställs i denna nya undersökning ökade betydligt med 65 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen ägde rum mellan 2007 och 2008, då importen ökade med 67 %. Importen minskade därefter något under 2009 för att sedan öka igen till 2008 års nivå under undersökningsperioden.
(41)
De reviderade genomsnittliga priserna på den dumpade importen från de berörda länderna varierade kraftigt under skadeundersökningsperioden, med en sammanlagd minskning på 6 %. Det är dock anmärkningsvärt att minskningen var så stor som 14 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden var de genomsnittliga priserna på importen från de berörda länderna alltid lägre än priserna i resten av världen och underskred unionsindustrins priser, vilket resulterade i en ökning av den dumpade importens marknadsandel.
(42)
Marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna ökade betydligt med 62 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen skedde mellan 2007 och 2008. Importen minskade något under den ekonomiska krisen, vilket gjorde att de berörda ländernas marknadsandel mellan 2008 och 2009 minskade något med 4 %, men sedan återvann de den marknadsandelen i slutet av skadeundersökningsperioden.
(43)
Undantagandet av den icke-dumpade importen från Ecogreen ändrar därför inte resultaten av den ursprungliga undersökningen angående volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen, och dessa slutsatser bekräftas därför härmed.
4.3.3 Prisunderskridande
(44)
Kommissionen påminner om att de prisunderskridanden som konstaterades i den ursprungliga undersökningen förklaras i skälen 74 och 75 i förordningen om preliminär tull och bekräftas i skäl 67 i förordningen om slutgiltig tull. De enskilda beräkningar som fastställts för varje berörd exportör påverkades inte av ändringsförordningen. Dessa slutsatser bekräftas därför härmed.
(45)
Det genomsnittliga prisunderskridandet för den dumpade importen i den sammantagna bedömningen av de tre länderna efter avdrag för den icke-dumpade importen uppgår till 2 %. Det till synes låga prisunderskridandet bör övervägas mot bakgrund av att även unionsindustrin tvingades sänka sina priser till följd av förekomsten av lågprisimport på EU-marknaden. Dessa priser täckte emellertid inte tillverkningskostnaderna, särskilt inte under undersökningsperioden. Den genomsnittliga målprisunderskridandemarginalen för den sammantaget bedömda dumpade importen, med undantag för Ecogreen, fastställdes till 22 %.
(46)
Till svar på offentliggörandet av kommissionens slutsatser hävdade en indonesisk importör av fettalkoholer och blandningar av dessa att det genomsnittliga priset på den icke-dumpade importen skulle vara lägre än det genomsnittliga priset på den import som produceras av den indonesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder. Detta påstående påverkar emellertid inte slutsatsen om prisunderskridande för den dumpade importen när den bedöms sammantaget.
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
(47)
De slutsatser som dras i skälen 76-91 i förordningen om preliminär tull och som bekräftas i skälen 71-84 i förordningen om slutgiltig tull rörande den ekonomiska situationen för unionsindustrin påverkas inte av ändringsförordningen och kan härmed därför bekräftas.
(48)
Kommissionen påminner om att den urspungliga undersökningen visade att de flesta av skadeindikatorerna, för unionsindustrin, såsom tillverkning (- 17 %), kapacitetsutnyttjande (- 15 %), försäljningsvolym (- 18 %), marknadsandel (- 12 %) och sysselsättning (- 13 %) försämrades under skadeundersökningsperioden. De skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet, påverkades dessutom allvarligt. Detta innebär att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga också undergrävdes, särskilt under undersökningsperioden.
(49)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. Orsakssamband
(50)
Förutom att bekräfta att unionsindustrin har lidit väsentlig skada har kommissionen återigen undersökt huruvida det fortfarande finns ett orsakssamband mellan den väsentliga skadan efter de reviderade resultat för dumpning som fastställs i ändringsförordningen och den reviderade dumpade importen från de berörda länderna.
5.1 Verkningar av den dumpade importen
(51)
Såsom visas i skäl 26 var förbrukningen i unionen förhållandevis stabil och ökade endast med 2 % under skadeundersökningsperioden.
(52)
Tabellen i skäl 39, där importen från den indonesiska exportör som enligt ändringsförordningen inte har dumpat sina produkter på unionsmarknaden har undantagits, visar att den reviderade volymen för den dumpade importen från de tre berörda länderna förblev stor och ökade betydligt med över 60 000 ton i absoluta termer och med över 60 % i relativa termer under skadeundersökningsperioden. Den dumpade importens marknadsandel ökade likaså betydligt och vann mer än 5 procentenheter under den perioden.
(53)
Dessa tendenser är mycket likartade med de tendenser som konstaterades i den ursprungliga undersökningen, särskilt i skälen 86-94 i förordningen om slutgiltig tull. Ökningen av marknadsandelen, som fastställdes till 57 % i den ursprungliga undersökningen, anses nu i och med de reviderade uppgifterna uppgå till över 60 % för skadeundersökningsperioden.
(54)
I den nya undersökningen bekräftas nämligen att den dumpade importen från de berörda länderna utövade ett pristryck på unionsindustrin med början 2008, när denna import ökade med 67 %. Såsom visas i skäl 39 var priserna på den dumpade importen det året mycket lägre än unionsindustrins priser. Detta ledde till en betydlig förlust i försäljningsvolymer (- 15,4 %) och marknadsandelar för unionsindustrin, som den aldrig lyckades återta under återstoden av skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna med över 9 procentenheter.
(55)
I skäl 72 i förordningen om slutgiltig tull konstaterades att unionsindustrin för att kunna bemöta detta pristryck blev tvungen att sänka sina försäljningspriser betydligt med 16,9 % 2009 och dessutom tvingades sänka dem ytterligare med 5,3 % under undersökningsperioden. Även om detta prisbeteende gav unionsindustrin möjlighet att begränsa förlusten av marknadsandelar gav det upphov till betydliga ackumulerade förluster under skadeundersökningsperioden, såsom framgår av skäl 86 i förordningen om preliminär tull och bekräftas i skäl 78 i förordningen om slutgiltig tull. Denna situation sammanföll med förekomsten av stora volymer dumpad lågprisimport på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden.
(56)
För år 2009 konstateras att även om den totala volymen för den dumpade importen från de berörda länderna minskade med 7,3 % i linje med den ekonomiska nedgången och konjunkturnedgången på EU-marknaden, minskade det genomsnittliga priset på den dumpade importen med 17,9 %, vilket är mer än minskningen på 16,9 % av unionsindustrins pris. Under undersökningsperioden blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser och drog på sig ekonomiska förluster.
(57)
Ovanstående omständigheter visar att förekomsten av stora volymer dumpad lågprisimport på unionsmarknaden har haft allvarliga följder för unionsindustrins prissättningsbeteende på sin kärnmarknad och negativa konsekvenser för unionsindustrins ekonomiska situation, särskilt under undersökningsperioden.
(58)
Den ovannämnda importören hävdade att man i analysen av orsakssambandet inte borde ha gjort en sammantagen bedömning av den återstående dumpade indonesiska importen och importen från Indien och Malaysia på grundval av faktorer som den stabila marknadsandelen, den högre prisnivån, avsaknaden av prisunderskridande, den lägre målprisunderskridandemarginalen för denna indonesiska import och den parallella utvecklingen av Indonesiens och unionsindustrins marknadsandelar. Importören hävdade dessutom att det inte fanns något orsakssamband mellan skadan och den dumpade indonesiska importen när det inte gjorts en sammantagen bedömning.
(59)
Detta påstående avvisades eftersom de faktorer som importören hänvisade till, ibland på ett selektivt sätt, enligt artikel 3.4 i grundförordningen inte anses vara relevanta för att fastställa om det krävs en sammantagen bedömning, särskilt när det gäller konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten. I den ursprungliga undersökningen drogs i själva verket slutsatsen att den berörda produkten är en mellanråprodukt som främst används som insatsvara vid framställningen av sulfater av fettalkoholer, etoxylater och etersulfater, och att den importerade produkten konkurrerar direkt med den unionstillverkade produkten, oavsett ursprungsland. Konkurrensen på unionsmarknaden är således enhetlig, vilket gör en sammantagen bedömning av importen nödvändig i den mening som avses i artikel 3.4 b i grundförordningen. Importörens argument är inte relevanta för denna slutsats och kan endast bli det om det inte görs en sammantagen bedömning. Verkningarna av den dumpade exporten bekräftas därför eftersom det inte finns någon grund för att ändra slutsatserna om den sammantagna bedömningen i den ursprungliga undersökningen.
(60)
Dessutom bör det påpekas att prisnivåerna för den återstående indonesiska importen var dumpade, att den indonesiska importens marknadsandel ökade starkt under skadeundersökningsperioden och att det förekom målprisunderskridande jämfört med unionsindustrins försäljningspriser.
(61)
Avslutningsvis nämnde importören att Ecogreens målprisunderskridande var högre än den återstående indonesiska exporterande tillverkarens och att man, med tanke på att Ecogreens import anses ha en försumbar verkan, med desto större skäl bör kunna dra samma slutsats även för den återstående indonesiska importen.
(62)
Denna slutsats grundas på en felaktig premiss. Domstolens avgörande ledde till en ändring i dumpningsberäkningen för Ecogreen, vilket ledde till att den sattes till miniminivån. Det är bara av det skälet som verkningarna av Ecogreens import måste anses vara försumbara. Påståendet avvisas därför.
(63)
På grundval av ovanstående dras slutsatsen att den dumpade importen orsakade väsentlig skada för unionsindustrin.
5.2 Verkningar av andra faktorer
(64)
Verkningarna av andra faktorer på unionsindustrins situation med avseende på orsakssamband undersöktes också på nytt.
5.2.1 Icke-dumpad import från Indonesien
(65)
Såsom nämns i skäl 23 ökade den icke-dumpade importen proportionellt mindre än den dumpade importen, och utgjorde endast en begränsad andel av den totala importen från de berörda länderna under undersökningsperioden. Dessutom visade undersökningen också att denna import endast hade en blygsam marknadsandel under skadeundersökningsperioden, och särskilt under undersökningsperioden.
(66)
Volymen för den dumpade importen ökade med 6,5 % mellan 2009 och undersökningsperioden, det vill säga mer än den marknadsåterhämtning som framgår av ökningen på 4,6 % av unionens förbrukning, vilket i sin tur innebär att den dumpade importens marknadsandel ökade.
(67)
Det konstateras således att de eventuella verkningar som den icke-dumpade importen kan ha haft på unionsmarknaden under undersökningsperioden inte kan uppväga de betydande negativa verkningar av den dumpade importen som beskrivs i skälen 51-57.
(68)
På grundval av ovanstående slutsatser konstateras att förekomsten av icke-dumpad import från Ecogreen på unionsmarknaden under undersökningsperioden inte är sådan att den kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
5.2.2 Andra faktorer som bedömdes i den ursprungliga undersökningen
(69)
I den ursprungliga undersökningen bedömdes följande övriga faktorer när det gällde möjliga orsaker till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit: Import till unionen från övriga världen, unionsindustrins exportresultat, verkningarna av den ekonomiska krisen och försäljning av grenade isomerer som inte omfattas av produktdefinitionen.
(70)
Med tanke på att dessa faktorer inte påverkas av de reviderade dumpningsmarginaler som fastställts för de indonesiska exporterande tillverkarna bekräftas därför resultaten och slutsatsen i skälen 95-100 i förordningen om slutgiltig tull med avseende på dessa faktorer. Verkningarna av dessa faktorer är inte sådana att de kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
5.3 Slutsats om orsakssambandet
(71)
Denna nya undersökning visar att det fortfarande finns ett tydligt och direkt samband mellan volymökningarna och den negativa priseffekten av den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
(72)
Ovanstående analys visar att volymen för den icke-dumpade importen var begränsad jämfört med den totala volymen dumpade produkter som importerats från de berörda länderna. Med tanke på att förbrukningen var relativt stabil ökade den dumpade importen betydligt både i absoluta och relativa termer under skadeundersökningsperioden och förekomsten av dumpad import hade betydande negativa verkningar för unionsmarknaden. Det konstaterades i själva verket att unionsindustrin till följd av den snedvridning som skapats på marknaden blev tvungen att avsevärt sänka sina priser med 22,2 % från och med 2008, vilket innebar att den inte kunde täcka sina kostnader och gå med rimlig vinst, särskilt inte under undersökningsperioden.
(73)
I den nya undersökningen bekräftades även att verkningarna av andra faktorer än dumpad import inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
(74)
Den nya undersökningen visar följaktligen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Indien, Indonesien och Malaysia och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. Slutsatserna i skälen 101 och 102 i förordningen om slutgiltig tull bekräftas därför härmed.
6. Unionens intresse
(75)
Det finns inga belägg för att den slutsats som dras i skäl 118 i förordningen om slutgiltig tull med avseende på unionens intresse påverkas av ändringsförordningen. Den slutsatsen bekräftas därför härmed.
C. ÖVERSYN AV DE SLUTGILTIGA ÅTGÄRDERNA
(76)
Såsom anges ovan visade den nya undersökningen av de relevanta omständigheter och resultat som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, med beaktande av de nya dumpningsmarginaler som fastställts i ändringsförordningen, att den återstående dumpade importen från Indien, Indonesien och Malaysia till unionsmarknaden orsakade unionsindustrin väsentlig skada under undersökningsperioden.
(77)
Med tanke på resultaten av den ursprungliga undersökningen när det gäller dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och med hänsyn till att denna nya undersökning bekräftar förekomsten av ett orsakssamband mellan den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och den återstående dumpade importen från de berörda länderna, bör de slutgiltiga åtgärder som infördes enligt ändringsförordningen bekräftas på samma nivå. Följaktligen dras slutsatsen att denna nya undersökning bör avslutas utan ändringar av de slutgiltiga åtgärder som införts enligt förordningen om slutgiltig tull.
(78)
De gällande antidumpningsåtgärder som fastställdes i rådets genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 och ändrades genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2012 förblir giltiga och bör därför fortsätta att gälla. Det erinras om att de införda åtgärderna utgörs av specifika tullar och att de fastställdes för varje berörd exporterande tillverkare enligt följande:
Land
Företag
Slutgiltig specifik antidumpningstull
(euro per ton netto)
Indien
VVF (India) Ltd
46,98
Samtliga övriga företag
86,99
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Samtliga övriga företag
45,63
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Samtliga övriga företag
61,01
(79)
Myndigheterna i de berörda länderna, exportörerna och deras organisationer, samtliga berörda parter i unionen, särskilt unionsindustrin, samt importörer, användare, handlare och deras organisationer, informerades om de grundläggande omständigheter och överväganden som låg till grund för avslutandet av det partiella återupptagandet av antidumpningsundersökningen om import av fettalkoholer från de berörda länderna och gavs möjlighet att lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnades in av dessa parter övervägdes, men har inte lett till några ändringar av de slutsatser som dras i denna förordning.
(80)
En exporterande tillverkare erbjöd ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.
(81)
Det konstaterades att denna exporterande tillverkare framställer ett antal produkter förutom den berörda produkten och säljer dessa andra produkter till samma kunder. Ett prisåtagande skulle skapa en allvarlig risk för korsvis kompensation och skulle göra det ytterst svårt att övervaka företaget på ett effektivt sätt. Det skulle därför inte vara effektivt i föreliggande ärende. På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att företagets erbjudande inte kan godtas.
(82)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det partiella återupptagandet av antidumpningsundersökningen beträffande import av mättade fettalkoholer med en kolkedjelängd på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (dock ej grenade isomerer), inbegripet enkla mättade fettalkoholer (även kallade single cuts) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (vanligtvis klassificerade som C8-C10), blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (vanligtvis klassificerade som C12-C14) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C16-C18, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 och ex 3823 70 00 (Taric-nummer 2905168510, 2905190060, 3823700011 och 3823700091), med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia avslutas härmed utan ändring av de gällande tullarna.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 maj 2014.