РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 377/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 3 април 2014 година
за създаване на програма „Коперник“ и за отмяна на Регламент (ЕС) № 911/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Глобалният мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) беше инициатива за мониторинг на Земята, осъществявана под ръководството на Съюза и реализирана в партньорство с държавите членки и Европейската космическа агенция (ЕКА). Началото на ГМОСС бе положено през май 1998 г., когато институциите, участващи в развитието на космическите дейности в Европа, изготвиха съвместна декларация, известна като „Манифест от Бавено“. В манифеста бе отправен призив да бъде поет дългосрочен ангажимент за разработване на базирани в Космоса услуги за мониторинг на околната среда чрез използване и допълнително развиване на европейски умения и технологии. През 2005 г. Съюзът направи стратегическия избор да развива, съвместно с ЕКА, независим европейски капацитет за наблюдение на Земята с оглед предоставянето на услуги в областта на околната среда и сигурността.
(2)
Въз основа на тази инициатива с Регламент (ЕС) № 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и бяха установени правилата за изпълнението на нейните начални операции.
(3)
Макар че създадената съгласно Регламент (ЕС) № 911/2010 програма следва да продължи да се изпълнява при новата многогодишна финансова рамка 2014 - 2020, определена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (4) съкращението ГМОСС следва да се замени с името „Коперник“, за да се улесни комуникацията с широката общественост. Комисията регистрира търговската марка, така че тя да може да се използва от институциите на Съюза, а чрез лицензиране - и от други заинтересовани ползватели, и по-специално доставчиците на основни услуги.
(4)
Програмата „Коперник“ („Коперник“) се основава на партньорство между Съюза, ЕКА и държавите членки. Следователно тя следва да се основава на съществуващия европейски и национален капацитет и да го допълва с нови, съвместно разработени активи. За да приложи този подход, Комисията следва да се стреми да поддържа диалога с ЕКА и държавите членки, които притежават необходимите космически и in situ активи.
(5)
За да постигне своите цели „Коперник“ следва да гарантира самостоятелен капацитет на Съюза за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на оперативни услуги в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност, като напълно се съобразява с националните мандати относно официалните предупреждения. Тя следва да използва също достъпните допринасящи мисии и наличните in situ данни, предоставяни преди всичко от държавите членки. „Коперник“ следва да се възползва във възможно най-голяма степен от капацитета за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на услуги на държавите членки. „Коперник“ следва също да се възползва от възможностите на търговските инициативи в Европа, което допринася и за развитието на жизнеспособен търговски космически сектор в Европа. Освен това следва да се насърчават системи за оптимизиране на предаването на данни, за да се увеличат допълнително възможностите за посрещане на нарастващото потребителско търсене за данни в почти реално време.
(6)
За насърчаване и улесняване на използването на технологии за наблюдение на Земята, както от местните органи, така и от малките и средни предприятия (МСП), следва да се насърчават специални мрежи за разпространение на данни по „Коперник“, включващи национални и регионални органи.
(7)
Целта на „Коперник“ следва да бъде предоставянето на точна и надеждна информация в областта на околната среда и сигурността, която да е съобразена с потребностите на ползвателите и да осигурява подкрепа за политиките на Съюза, по-специално във връзка с вътрешния пазар, транспорта, околната среда, енергетиката, гражданската защита и гражданската сигурност, сътрудничеството с трети държави и хуманитарната помощ.
(8)
„Коперник“ следва да се разглежда като европейски принос към изграждането на Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS), разработена в рамките на Групата за наблюдение на Земята (GEO).
(9)
„Коперник“ следва да се осъществява съгласувано с други свързани инструменти и действия на Съюза, по-специално с действията във връзка с околната среда и изменението на климата, както и с инструментите в областта на сигурността, защитата на личните данни, конкурентоспособността и иновациите, сближаването, научноизследователската дейност, транспорта, конкуренцията и международното сътрудничество, и с европейските навигационни спътникови системи („Галилео“ и EGNOS). Данните по „Коперник“ следва да са в съответствие с пространствените референтни данни на държавите членки, както и с правилата за прилагане и техническите насоки за инфраструктурата за пространствена информация в Съюза, установени с Директива 2007/2/EО на Европейския парламент и на Съвета (5). „Коперник“ следва да допълва и Общата информационна система за околната среда (SEIS), както е посочено в Съобщението на Комисията от 1 февруари 2008 г.„За Обща информационна система за околната среда (SEIS) и дейностите на Съюза в областта на реакциите при извънредни ситуации“. „Коперник“ следва да се прилага в съответствие с целите на Директива 2003/98/ЕO на Европейския парламент и на Съвета (6) относно повторната употреба на информацията в обществения сектор, по-специално прозрачност, създаване на условия, водещи към развитието на услугите и принос за икономическия растеж и създаването на заетост. Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни свободно и безплатно в подкрепа на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, съгласно посоченото в Съобщението на Комисията до от 26 август 2010 г.„Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ („Digital Agenda for Europe“).
(10)
„Коперник“ е програма, която следва да се изпълнява в рамките на Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж („Европа 2020“). Тя следва да е от полза за широк набор от политики на Съюза и да допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, по-специално чрез разработването на ефективна космическа политика, която да предоставя инструментите за реагиране на някои от основните световни предизвикателства и да позволява постигането на целите, поставени във връзка с изменението на климата и енергийната устойчивост. Програмата „Коперник“ следва също да подкрепя изпълнението на европейската космическа политика и европейския пазар на получени с космически средства данни и услуги.
(11)
„Коперник“ следва също да се възползва от резултатите по „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), и по-специално от дейностите в областта на научните изследвания и иновациите във връзка с бъдещи технологии за наблюдение на Земята и приложения за дистанционни изследвания с използване на намиращи се на борда на летателни апарати или in situ технологии и данни, с цел да се преодоляват големите обществени предизвикателства. Комисията следва да осигури подходящо взаимодействие, прозрачност и яснота по отношение на различните аспекти на „Коперник“.
(12)
Развитието на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на анализ на възможностите за задоволяване на променящите се потребности на ползвателите, включително възлагане на поръчки от национални/публични мисии и търговски доставчици в Европа, спецификации за нови специални мисии, международни споразумения, осигуряващи достъп до неевропейски мисии, както и на европейския пазар на наблюдение на Земята.
(13)
За по-голяма яснота и за улесняване на контрола върху разходите, максималната сума, разпределена от Съюза за изпълнение на дейностите по програмата „Коперник“ следва да бъде разбита по различни категории. Въпреки това, за осигуряване на гъвкавост и за да се гарантира нормалното изпълнение на „Коперник“, Комисията следва да може да преразпределя финансови средства от една категория в друга.
(14)
Предоставянето на оперативни услуги зависи от доброто функциониране, постоянната достъпност и безопасността на космическия компонент на „Коперник“. Нарастващият риск от сблъсък с други спътници и космически отпадъци е сериозна заплаха за космическия компонент на „Коперник“. Поради това дейностите по програмата „Коперник“ следва да обхващат и защитата на нейния космически компонент и нейното функциониране, включително при изстрелването на спътници. Във връзка с това от отпуснатия за „Коперник“ бюджет би могло да се финансира пропорционално участие в разходите за услуги, които могат да осигурят тази защита, в зависимост от наличните средства при стриктно управление на разходите и при пълно съблюдаване на максималния размер на средствата от 26,5 милиона евро по текущи цени, установен в настоящия регламент. Тези средства следва да се използват само за предоставянето на данни и услуги, а не за закупуването на инфраструктура.
(15)
С цел да се подобри изпълнението на програма „Коперник“ и да се планира дейността по програмата в дългосрочен план, Комисията следва да приеме годишна работна програма, включително план за изпълнение на дейностите, необходими за постигане на целите на „Коперник“. Планът за изпълнение следва да разглежда в перспектива и да описва дейностите, необходими за изпълнението на „Коперник“, като се вземат предвид променящите се потребности на ползвателите и развитието на технологиите.
(16)
Изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Това ще улесни също общественото ползване на услугите, тъй като ползвателите ще са в състояние да предвидят наличието и развитието на услугите, както и сътрудничеството с държавите членки и други страни. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации за всички услуги по „Коперник“, които се отнасят до аспекти като обхват, архитектура, портфолио на техническите услуги, индикативна разбивка и планиране на разходите, показатели за изпълнението, потребност от достъп до космически и in situ данни, развитие, стандарти, архивиране и разпространение на данни.
(17)
Изпълнението на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации, в които подробно се излагат всички дейности, подкрепяни по космическия компонент на „Коперник“, както и свързаната с тях индикативна разбивка и планиране на разходите. Тъй като „Коперник“ следва да разчита на инвестиции от Съюза, ЕКА и държавите членки в контекста на глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, в дейностите по космическия компонент на „Коперник“ следва по целесъобразност да се вземат под внимание елементи от дългосрочния сценарий на ЕКА, който е документ, изготвян и актуализиран от ЕКА, за установяване на обща рамка за космическия компонент на „Коперник“.
(18)
„Коперник“ следва да е ориентирана към ползвателите, което изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите.
(19)
Международното измерение на „Коперник“ е особено изразено при обмена на данни, и информация, както и при достъпа до инфраструктурата за наблюдение. По отношение на разходите този обмен е по-ефективен в сравнение със схемите за закупуване на данни и засилва световното измерение на „Коперник“.
(20)
В споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП) и в рамковите споразумения с държави кандидатки и потенциални кандидатки се предвижда участието на тези държави в програмите на Съюза. Следва да се даде възможност за участие на други трети държави и международни организации чрез сключването на международни споразумения за тази цел.
(21)
Държавите членки, трети държави и международни организации следва да могат да дават своя принос към програмите въз основа на подходящи споразумения.
(22)
Комисията следва да носи цялостната отговорност за „Коперник“. Тя следва да определя приоритетите по „Коперник“ и да осигурява общата ѝ координация и надзор. Това следа да включва също и специални усилия за повишаване на обществената осведоменост относно значението на космическите програми за европейските граждани. Тя следва да предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата имаща отношение информация във връзка с „Коперник“.
(23)
При изпълнението на „Коперник“ Комисията следва да разчита, когато това е целесъобразно, на европейски междуправителствени организации, с които вече е установила сътрудничество, по-конкретно ЕКА за техническата координация на космическия компонент на „Коперник“, за определяне на структурата му, за развитие и доставка на космически средства, достъп до данни и изпълнение на специални мисии. Освен това Комисията следва също да разчита на Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) за извършване на специални мисии в съответствие с нейния опит и мандат.
(24)
Като се има предвид, че в основата на „Коперник“ е залегнала идеята за партньорство, и за да се избегне дублиране на технически експертен опит, изпълнението на „Коперник“ следва да се делегира на образувания с подходящия технически и професионален капацитет. Тези образувания следва да бъдат насърчавани при изпълнението на тези задачи да допуснат конкуренция до подходящо равнище в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8) („Финансовия регламент“).
(25)
„Коперник“ следва да включва компонент, свързан с предоставянето на услуги, който да осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, изменение на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност. По-конкретно „Коперник“ следва да предоставя информация за състоянието на атмосферата, включително в местен, национален, европейски и световен мащаб; информация за състоянието на океаните, включително чрез създаването на специална европейска група за мониторинг на морската среда; информация в подкрепа на мониторинга на земната повърхност, в помощ на изпълнението на местните, националните и европейските политики; информация в подкрепа на приспособяването към изменението на климата и смекчаване на последиците от него; геопространствена информация в подкрепа на управлението на извънредни ситуации, включително чрез превантивни дейности и гражданска сигурност, включително подкрепа за външната дейност на Съюза. Комисията следва да определи подходящи договорни условия, които да насърчават устойчивото предоставяне на услугите.
(26)
За изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, Комисията може да разчита, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и специфичния експертен опит на компетентни образувания като например Европейската агенция за околната среда, Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex), Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) и Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN), Европейския център за средносрочна прогноза за времето (ECMWF), други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи, или на всеки орган, който потенциално отговаря на критериите за делегиране в съответствие с Финансовия регламент. При избора на орган на Съюза следва да се взема надлежно предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванието, както и върху неговите финансови и човешки ресурси.
(27)
Съвместният изследователски център (СИЦ) на Комисията участва активно в инициативата ГМОСС и в изпълнението на началните операции на ГМОСС, посочени в Регламент (ЕС) № 911/2010. Комисията следва да продължи да разчита на научната и техническата помощ от СИЦ за изпълнението на „Коперник“.
(28)
Обществените поръчки на образуванията, натоварени с изпълнението на „Коперник“, следва да бъдат в съответствие с правилата на Съюза или равностойни на тях международни стандарти, доколкото това е позволено от разпоредбите за възлагане на обществени поръчки във Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори следва да се определят в съответните споразумения за делегиране. Основната цел следва да бъде постигане на най-добро съотношение цена-качество, контрол върху разходите, смекчаване на рисковете, повишаване на ефективността и намаляване на зависимостта от само един доставчик. Следва да се осигури свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на доставки, както и балансирано предлагане на възможности за участие на промишлеността в дейностите на всички равнища, включително, по-специално, на новите стопански субекти и на МСП. Следва да се избягват възможните злоупотреби с господстващо положение или дългосрочната зависимост само от един доставчик. За да се смекчат рисковете, да се избегне зависимостта само от един източник на доставки и да се гарантира по-добър цялостен контрол на програмата „Коперник“, нейните разходи и график, следва по целесъобразност да бъдат търсени повече от един източник на доставки. Освен това развитието на европейската промишленост следва да бъде запазено и насърчено във всички области, свързани наблюдението на Земята, в съответствие с международните споразумения, по които Съюзът е страна.
(29)
Рискът от лошо изпълнение или от неизпълнение на договорите следва да се намали във възможно най-голяма степен. За тази цел изпълнителите следва да докажат устойчивостта на изпълнението на договорите от тяхна страна по отношение на поетите ангажименти и продължителността на договора. Следователно възлагащите органи следва по целесъобразност да определят изискванията, свързани с надеждността на доставките и предоставянето на услуги. Освен това при покупка на стоки и услуги от чувствителен характер възлагащите органи може да предявят към тези покупки специфични изисквания, по-конкретно с оглед осигуряване на сигурността на информацията. Европейските предприятия следва да имат възможност да използват източници извън Съюза за определени елементи и услуги при явни значителни предимства по отношение на качеството и разходите, като обаче се вземат предвид стратегическият характер на програмите и изискванията на Съюза в областта на сигурността и контрола върху износа. Трябва да се оползотворят инвестициите на публичния сектор, промишленият опит и компетентност, като същевременно се гарантира съблюдаването на правилата във връзка със състезателния характер на процедурите за възлагане на обществени поръчки.
(30)
С цел да се подобри оценяването на общите разходи за даден продукт, услуга или работа, предмет на тръжната процедура, включително дългосрочните им оперативни разходи, по време на процедурата по възлагане следва да бъдат отчитани по целесъобразност общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугата или работата, предмет на тръжната процедура, посредством използването на подход, основан на икономическата ефективност, напр. оценка на разходите за целия жизнен цикъл, когато се цели възлагане въз основа на критерии за икономически най-изгодната оферта. За целта възлагащият орган следва да направи необходимото методиката, предназначена за изчисляване на разходите за полезния жизнен цикъл на даден продукт, услуга или работа, да бъде изрично спомената в договорните документи или в обявлението за обществената поръчка и това да позволява проверка на точността на информацията, предоставена от участниците в тръжната процедура.
(31)
Възлагащият орган следва да може да възстанови условията за лоялна конкуренция, когато преди провеждането на дадена процедура за възлагане на обществена поръчка едно или няколко предприятия разполагат с повече информация за дейностите, свързани със съответната поръчка. Следва да е възможно да се възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи, да се въведе възможността за включване, при определени условия, на изменение към договор при неговото изпълнение или да се наложи минимална степен на използване на подизпълнители. Накрая, предвид технологичната несигурност, която характеризира „Коперник“, стойността на обществените поръчки не може винаги точно да се изчисли и поради това е желателно да се сключват договори със специфична форма, в които не се определя твърда и окончателна стойност и където се включват клаузи за защита на финансовите интереси на Съюза.
(32)
С оглед запазване на максималния размер на средствата на „Коперник“ чрез намаляване във възможно най-голяма степен на техническите и свързаните с графика рискове и произтичащите от тях разходи и осигуряване на устойчива надеждност на доставките, „Коперник“ следва да използва максимално предходните инвестиции на публичния сектор, както и промишления опит и компетентност, придобити посредством такива инвестиции в ГМОСС. Това следва да се отнася особено за повтарящите се компоненти за космическо и наземно оборудване, разработени от ЕКА и държавите участнички в рамките на космическия компонент на незадължителната програма ГМОСС с финансово участие на Съюза. В последния случай прибягването до процедура на договаряне без публикуване на обявление за поръчка или равностоен документ следва да бъде надлежно разгледано от възлагащия орган.
(33)
За трайното постигане на целите на програма „Коперник“ е необходимо да се координират дейностите на различните партньори, участващи в програмата, и да се разработи, създаде и приведе в действие капацитет за предоставяне на услуги и извършване на наблюдения, който да отговаря на изискванията на ползвателите. Във връзка с това Комисията следва да бъде подпомагана от комитет (комитета „Коперник“), с цел да се осигури координацията на вноските от Съюза, държавите членки и междуправителствените организации, както и координацията с частния сектор по „Коперник“, като се използва възможно най-пълноценно съществуващият капацитет и се набелязват пропуските, които трябва да бъдат преодолени на равнището на Съюза. Комитетът следва също да подпомага Комисията при мониторинга на съгласуваното изпълнение на „Коперник“. Тъй като доброто публично управление изисква съгласувано управление на „Коперник“, ускорен процес на вземане на решения и равен достъп до информация, представителите на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, следва да могат да участват като наблюдатели в работата на комитета „Коперник“. По същите причини представителите на трети държави и на международни организации, сключили международно споразумение със Съюза, следва са могат да участват в работата на този комитет, при спазване на определени ограничения, свързани със сигурността, и в съответствие с условията, предвидени в едно такова споразумение. Тези представители не следва да имат право на участие при гласуването в комитета „Коперник“.
(34)
Работата на образуванията, на които Комисията е делегирала изпълнението на задачи, следва да бъде измервана и чрез показатели за изпълнението. По този начин Европейският парламент и Съветът ще разполагат с информация за напредъка по изпълнение на операциите по „Коперник“ и на самата програма.
(35)
Делегиран регламент (ЕС) № 1159/2013 на Комисията (9) определи условията за регистрация и лицензиране на ползвателите на ГМОСС и установи критериите за ограничаване на достъпа до специалните данни по ГМОСС и до информацията от услугите по ГМОСС.
(36)
Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни изцяло, свободно и безплатно при спазване на подходящи условия и ограничения, за да се насърчава тяхната употреба и обмен и да се укрепят европейските пазари за наблюдение на Земята, и по-специално секторът надолу по веригата, като по този начин се създадат условия за растеж и разкриване на работни места.
(37)
Комисията следва да работи с доставчици на данни с цел договаряне на условия за лицензиране на данни на трети страни и улесняване на тяхното използване в рамките на „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
(38)
Следва да се вземат предвид правата на достъп до данните от мисиите „Сентинел“ по програма „Коперник“, предоставени по космическия компонент на програма ГМОСС, така както са одобрени на 24 септември 2014 г. от програмния съвет на ЕКА за наблюдението на Земята.
(39)
Тъй като „Коперник“ е гражданска програма под граждански контрол, приоритет следва да бъде придобиването на данни и създаването на информация, включително изображения с висока резолюция, които не представляват риск или заплаха за сигурността на Съюза или неговите държави членки. Въпреки това, тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ може да изисква защита, за да се гарантира сигурното разпространение на такава информация, в обхвата на настоящия регламент, всички участници в „Коперник“ следва да осигурят степен на защита на класифицираната информация на ЕС, равностойна на предвиденото в правилата за сигурност, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом (10) на Комисията, и в правилата за сигурност на Съвета, изложени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (11).
(40)
Тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, включително изображения с висока резолюция, може да засегне сигурността на Съюза или неговите държави членки, в надлежно обосновани случаи Съветът следва да има правомощия да приема мерки за противодействие на рискове и заплахи за сигурността на Съюза или неговите държави членки.
(41)
Съюзът следва да бъде собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на „Коперник“. За да бъдат спазени напълно всички основни права във връзка със собствеността, следва да бъдат направени необходимите договорености със съществуващите собственици. Следва да се разбере, че разпоредбите относно собствеността върху нематериални активи, предвидени в настоящия регламент, не се прилагат за неимуществените права, които са непрехвърлими съгласно приложимото национално право. Тази собственост на Съюза не следва да засяга възможността Съюзът, в съответствие с настоящия регламент и когато това е целесъобразно с оглед всеки конкретен случай, да предоставя тези активи на трети страни или да се разпорежда с тях. По-конкретно Съюзът следва да може да прехвърля на трети страни права върху интелектуална собственост, произтичащи от работата по „Коперник“, в интерес на широкото използване на услугите по програмата от ползвателите надолу по веригата.
(42)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени посредством пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и когато е уместно, с административни и финансови санкции в съответствие с Финансовия регламент.
(43)
Тъй като „Коперник“ е сложна програма, Комисията следва да бъде подпомагана от независими експерти от широк кръг заинтересовани участници, по-конкретно експерти, назначени от държавите членки по въпроси на сигурността, представители на съответните национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство и ползвателите на „Коперник“, като целта е предоставяне на необходимия технически и научен опит, гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като се отчитат съществуващите инициативи в тази област на равнището на Съюза, на национално и регионално равнище.
(44)
С цел да се осигурят еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент във връзка с приемането на годишната работна програма, на техническите спецификации за космическия компонент и компонента, свързан с предоставянето на услуги, аспектите, свързани със сигурността и на мерките за насърчаване на унифициран подход на държавите членки при използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ и достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(45)
Тъй като „Коперник“ е ориентирана към ползвателите, това изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите. С цел повишаване на стойността за ползвателите, техният принос следва да се търси активно чрез провеждане на редовни консултации с крайните ползватели от публичния и частния сектор. За тази цел следва да се създаде работна група („Форум на ползвателите“), който да подпомага комитета „Коперник“ при определяне на нуждите на ползвателите, проверка на съответствието на услугите и координация на ползвателите от публичния сектор.
(46)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) във връзка със изискванията относно данните, необходими за развитието на оперативните услуги, условията и процедурите във връзка с достъпа до, регистрацията и ползването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни и по „Коперник“ и информация по „Коперник“, и критериите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(47)
Действията, финансирани по настоящия регламент, следва да подлежат на мониторинг и оценка, за да се даде възможност за корекции и нови насоки в развитието. По-специално, предмет на оценката следва да е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята. Оценката следва също да обхване евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции като например Европейската агенция за ГНСС. С цел оптимизиране на резултатите и извличане на ползи от знанията и експертния опит, натрупани през фазите на изпълнение на „Коперник“, следва да бъдат проучени нови организационни модели за бъдещо планиране, гарантиращи поемането на дългосрочен икономически ангажимент.
(48)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на „Коперник“, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, защото ще включва и общоевропейски капацитет и ще зависи от координираното предоставяне на услуги във всички държави членки, което е необходимо да бъде координирано на равнището на Съюза, а поради обхвата на действието може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(49)
С настоящия регламент се определя финансов пакет, който да съставлява основна референтна сума - по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (13) - за Европейския парламент и за Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(50)
Уместно е срокът на финансиране по настоящия регламент да се съобрази с този, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(51)
Необходимо е също Регламент (ЕС) № 911/2010 да се отмени, за да се създаде подходяща уредба за управление и финансиране и за да се осигури пълноценното функциониране на „Коперник“. Всяка мярка, приета въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010 следва да остане валидна с оглед гарантиране на непрекъснатост,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи и финансови разпоредби
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава „Коперник“ - програма на Съюза за наблюдение и мониторинг на Земята („Коперник“), и се определят правилата за нейното изпълнение.
Член 2
Обхват
1. „Коперник“ е ориентирана към ползвателите гражданска програма под граждански контрол, която се основава на съществуващия национален и европейски капацитет и осигурява приемственост с дейностите, извършени по програмата „Глобален мониторинг на околната среда и сигурността“
2. „Коперник“ се състои от следните компоненти:
а)
компонент, свързан с предоставянето на услуги, който осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, мониторинг на изменението на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност;
б)
космически компонент, гарантиращ устойчиво наблюдение от Космоса за областите на услугите, посочени в буква а);
в)
in situ компонент, гарантиращ координиран достъп до наблюдения посредством инсталации, намиращи се на борда на летателни апарати, плавателни съдове и наземни инсталации за областите на услугите, посочени в буква а).
3. Между компонентите, посочени в параграф 2, се установяват подходящи връзки и взаимодействия.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„Специални мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които ще бъдат използвани и осъществявани в рамките на програма „Коперник“, и по-специално мисиите „Сентинел“;
2)
„Допринасящи мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които предоставят за „Коперник“ данни, допълващи данните, получавани от специалните мисии;
3)
„Данни от специални мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от специални мисии, които ще бъдат използвани за програма „Коперник“;
4)
„Данни от допринасящи мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от допринасящи мисии, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
5)
„In situ данни“ означава данни от наблюдения, получени от наземни датчици и датчици, намиращи се на борда на плавателни съдове и летателни апарати, както и референтни и допълнителни данни, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
6)
„Данни и информация от трети страни“ означава данни и информация, генерирани извън обхвата на „Коперник“ и необходими за изпълнението на целите на програмата;
7)
„Данни по Коперник“ означава данни от специални мисии, данни от допринасящи мисии и in situ данни;
8)
„Информация по Коперник“ означава информация чрез предоставяните по „Коперник“ услуги, посочени в член 5, параграф 1, след обработване или моделиране на данни по „Коперник“;
9)
„Ползватели на Коперник“ означава:
a)
Основни ползватели на „Коперник“: институции и органи на Европейския съюз, европейски, национални, регионални или местни власти, натоварени с определянето, осъществяването, прилагането или мониторинга на публична услуга или политика в областите, упоменати в член 2, параграф 2, буква а);
б)
ползватели от научноизследователската сфера: университети и други научноизследователски и образователни организации;
в)
търговски и частни потребители;
г)
благотворителни, неправителствени и международни организации.
Член 4
Цели
1. „Коперник“ допринася за постигането на следните общи цели:
а)
мониторинг на Земята в подкрепа на опазването на околната среда и усилията в областта на гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
максимално увеличаване на социално-икономическите ползи и насърчаване използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги, като с това се подкрепя на стратегията „Европа 2020“ и нейните цели за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се насърчава използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги;
в)
стимулиране развитието на конкурентоспособен европейски сектор за космически дейности и свързани с тях услуги и увеличаване в максимална степен на възможностите на европейските предприятия да разработват и предоставят иновативни системи и услуги за наблюдение на Земята;
г)
осигуряване на самостоятелен достъп до познания в областта на околната среда и ключови технологии за наблюдение на Земята и геоинформационни услуги, като при това се осигурява възможност за Европа за постигане на самостоятелни решения и действия;
д)
подпомагане и допринасяне към европейските политики и стимулиране на инициативи в световен мащаб като Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS).
2. За да бъдат постигнати предвидените в параграф 1 общи цели, „Коперник“ си поставя следните специфични цели:
а)
получаване на точни и надеждни данни и информация от ползвателите на „Коперник“, предоставяни на дългосрочна и устойчива основа, които позволяват да се извършват услугите, посочени в член 5, параграф 1, и отговарят на изискванията на основните ползватели на „Коперник“;
б)
осигуряване на устойчив и надежден достъп до космически данни и информация от независим капацитет на Съюза за наблюдение на Земята със съгласувани технически спецификации и надграждане върху съществуващите европейски и национални активи и капацитет, допълвайки ги при необходимост;
в)
предоставяне на устойчив и надежден достъп до in situ данни въз основа по-специално на съществуващия капацитет на европейско и национално равнище и на глобалните системи и мрежи за наблюдение.
3. Постигането на предвидените в параграфи 1 и 2 цели се измерва чрез следните показатели за резултатите:
а)
данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, предоставени на разположение съгласно съответните изисквания за нивото на предоставяне на обслужване в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
повишено търсене на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, измерено чрез увеличението на броя на ползвателите, чрез обема на данните, до които е осъществен достъп, и на информацията с добавена стойност посредством увеличения брой услуги надолу по веригата и чрез по-широкото разпространение сред държавите членки и Съюза;
в)
използване на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от институции и органи на Съюза, от международни организации и европейски, национални, регионални или местни власти, включително степента на използване от ползвателите и тяхната удовлетвореност, както и ползите, предоставяни на европейските общества;
г)
навлизане на пазара, включително разрастване на съществуващите пазари и създаване на нови пазари и конкурентоспособност на европейските оператори надолу по веригата;
д)
непрекъсната наличност на данни по „Коперник“, подпомагащи услугите по тази програма.
Член 5
Компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги
1. Компонентът на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, включва следните услуги:
а)
услуга за мониторинг на атмосферата, която да предоставя информация за качеството на въздуха на европейско равнище и за химичния състав на атмосферата в световен мащаб. По-специално чрез нея се предоставя информация за системите за мониторинг на качеството на въздуха, управлявани в местен и национален мащаб, и се допринася за мониторинга на климатичните променливи, зависещи от химичния състав на атмосферата, включително, когато е възможно, взаимодействието с горското покритие;
б)
услуга за мониторинг на морската среда, която да предоставя информация за състоянието и динамиката от физическа гледна точка на океанските и морските екосистеми на равнището на световния океан и на европейските регионални морски области, в подкрепа на морската безопасност, принос към мониторинга на отпадъчните потоци, на морската среда, крайбрежните и полярните региони и на морските ресурси, както и метеорологичните прогнози и мониторинга на климата;
в)
услуга за мониторинг на земната повърхност, която да предоставя информация за земеползването и земната покривка, криосферата, изменението на климата и биогеофизичните променливи, включително тяхната динамика, в подкрепа на мониторинга на околната среда на световно и местно равнище по отношение на биологичното разнообразие, почвата, вътрешните водни басейни и крайбрежните води, горите и растителността и природните ресурси, както и в подкрепа на общото изпълнение на политиките в областта на околната среда, селското стопанство, развитието, енергетиката, градоустройството, инфраструктурата и транспорта;
г)
услуга в областта на изменението на климата, която да предоставя информация, насочена към увеличаване на базата от знания в подкрепа на политиките за адаптиране и смекчаване на последиците. Тя допринася по-специално за предоставянето на данни за съществени климатични променливи, анализи и прогнози за климата, както и показатели за климата във времеви и пространствен аспект, които са от значение за стратегиите за адаптиране и смекчаване на последиците в различните сектори и области от обществен интерес в рамките на Съюза;
д)
услуга за управление на извънредни ситуации, която да предоставя информация, необходима за предприемане на ответни действия при извънредни ситуации във връзка с различни бедствия, включително метеорологични рискове, геофизични рискове, умишлено или случайно предизвикани от човека бедствия и други хуманитарни бедствия, както и за дейности по предотвратяване, изграждане на готовност, реакция и възстановителни дейности;
е)
услуга за сигурност, която да предоставя информация в подкрепа на действията във връзка с предизвикателствата пред Европа в областта на гражданската сигурност, като по този начин повишава капацитета за предотвратяване на кризи, готовност и реакция, по-специално с оглед на граничното и морското наблюдение, но също така оказва подкрепа за външната дейност на Съюза, без да се засягат споразуменията за сътрудничество, които могат да бъдат сключени между Комисията и различни органи в областта на общата външна политика и политика на сигурност, по-специално Сателитния център на Европейския съюз.
2. Предоставянето на услугите, посочени в параграф 1, се извършва при отчитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност и по разходно ефективен и децентрализиран начин, когато това е целесъобразно, като се интегрират на европейско равнище съществуващите в държавите членки космически и референтни данни, in situ данни и капацитет, като при това се избягва дублирането. Избягва се придобиването на нови данни, които дублират съществуващите източници, освен ако използването на съществуващи или подлежащи на надграждане масиви от данни е технически неосъществимо, свързано е с големи разходи или е своевременно невъзможно.
Услугите са свързани с въвеждането на системи за строг контрол на качеството и предоставят информация за нивото на услугата, включително наличност, надеждност, качество и своевременност.
3. За да се гарантира развитието на посочените в параграф 1 услуги и тяхното приложение в публичния сектор, се предприемат и следните дейности:
а)
развойни дейности, насочени към подобряване на качеството и ефикасността на услугите, включително тяхното развитие и приспособяване, към предотвратяване или смекчаване на оперативните рискове, както и оползотворяване на полезните взаимодействия със свързани дейности, като по „Хоризонт 2020“;
б)
спомагателни дейности, включващи мерки за насърчаване използването и възприемането на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от:
i)
публични органи, на които е възложено определянето, изпълнението, осигуряването на изпълнението или мониторинга на обществена услуга или на политика в областите, посочени в параграф 1. Това включва изграждането на капацитет и разработването на стандартни процедури и инструменти за интегриране на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ в работните потоци на ползвателите;
ii)
други ползватели и приложения надолу по веригата. Това включва дейности за осведомяване, обучение и разпространение.
Член 6
Космически компонент на „Коперник“
1. Космическият компонент на „Коперник“ осигурява космически наблюдения, които са насочени преди всичко към услугите, посочени в член 5, параграф 1.
2. Космическият компонент на „Коперник“ се изразява в специални мисии и данни от допринасящи мисии и включва следните дейности:
а)
осигуряване на космически наблюдения, включително:
i)
приключване, поддръжка и функциониране на специалните мисии, включително определяне на задачите на спътниците, мониторинг и контрол на спътниците, приемане, обработване, архивиране и разпространение на данни и постоянно калибриране и валидиране;
ii)
осигуряване на in situ данни за калибриране и валидиране на наблюденията на специалните мисии;
iii)
осигуряване, архивиране и разпространение на данни от допринасящи мисии, които допълват данните от специални мисии;
б)
дейности в отговор на променящите се потребности на ползвателите, включително:
i)
установяване на пропуските в наблюдението и изготвяне на спецификации за нови специални мисии въз основа на изискванията на ползвателите;
ii)
осъществяване на развойна дейност с цел модернизиране и допълване на специалните мисии, включително проектиране и възлагане на обществени поръчки за нови елементи на съответната космическа инфраструктура;
в)
защита на спътниците срещу риск от сблъсък като се взема предвид рамката за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване;
г)
безопасно извеждане от експлоатация на сателитите в края на жизнения им цикъл.
Член 7
In situ компонент на „Коперник“
1. In situ компонентът на програма „Коперник“ осигурява достъп до in situ данни, които са насочени преди всичко към услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
Той включва следните дейности:
а)
предоставяне на in situ данни за оперативните услуги, включително in situ данни на трети страни на международно ниво въз основа на съществуващия капацитет;
б)
координиране и хармонизиране на събирането и предоставянето на in situ данни;
в)
оказване на техническа помощ на Комисията относно изискванията спрямо данните от in situ наблюдения за нуждите на услугите;
г)
сътрудничество с in situ оператори с цел насърчаване на последователността в развойните дейности, свързани с in situ наблюдателната инфраструктура и мрежи;
д)
установяване на пропуските в наблюденията in situ, които не могат да бъдат преодолени чрез съществуващата инфраструктура и мрежи, включително в глобален мащаб, като същевременно се зачита принципът на субсидиарност.
2. Данните in situ се използват в програмата „Коперник“ в съответствие с приложимите права на трети страни, включително правата на държавите членки, и приложимите ограничения върху използването или повторното разпространение.
3. В съответствие с член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент Комисията може да възложи, изцяло или частично, дейностите по in situ компонента на операторите на услуги, посочени в член 11, параграф 1 от настоящия регламент, или, когато е необходима цялостна координация - на Европейската агенция за околната среда.
Член 8
Финансов пакет
1. Финансовият пакет за изпълнение на дейностите, посочени в членове 5, 6 и 7, е в размер на 4 291,48 милиона евро по текущи цени за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2 Посочената в параграф 1 сума се разбива на следните категории разходи по текущи цени:
а)
за дейностите по членове 5 и 7 - 897,415 милиона евро;
б)
за дейностите по член 6 - 3 394,065 милиона евро, включително максимален размер на средствата от 26,5 милиона евро за дейностите по член 6, параграф 2, буква в).
3. Комисията може да преразпределя средства от една категория разходи, както е установено в параграф 2, букви а) и б), към друга, като таванът е 10 % от сумата, посочена в параграф 1. Когато преразпределянето достигне кумулативна сума, надхвърляща 10 % от сумата, посочена в параграф 1, Комисията се консултира с комитета „Коперник“ в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3.
4. Лихвите от предварителното финансиране, предоставено на образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, се разпределят за дейностите, които са предмет на споразумение за делегиране на правомощия или на договор между Комисията и съответното образувание. В съответствие с принципа на добро финансово управление образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, откриват сметки, които да дават възможност да се установяват средствата и съответните лихви.
5. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и Съвета в границите на многогодишната финансова рамка. Бюджетните задължения за дейности, които се осъществяват в период, по-дълъг от една финансова година, могат да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски.
6. С отпуснатите финансови средства за „Коперник“ могат да се покриват също разходи, свързани с дейности по подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на „Коперник“ и за постигането на нейните цели, по-специално проучвания, срещи, информационни и комуникационни дейности, както и разходи, свързани с ИТ мрежи, насочени към обработка на информация и обмен на данни.
7. Комисията може да възложи изпълнението на „Коперник“ на образуванията, посочени в член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент. Когато бюджетът на „Коперник“ се изпълнява посредством непряко управление въз основа на член 10, параграф 3 или член 11, параграф 1, се прилагат правилата относно обществените поръчки на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, доколкото това е позволено съгласно член 60 от Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори се определят в съответните споразумения за делегиране.
ГЛАВА II
Управление на „Коперник“
Член 9
Роля на Комисията
1. Комисията носи цялостна отговорност за „Коперник“ и за координирането на различните ѝ компоненти. Тя управлява разпределяните по настоящия регламент средства и извършва надзор върху изпълнението на „Коперник“, включително определянето на приоритетите, участието на ползвателите, стойността, графика, изпълнението и възлагането на обществени поръчки.
2. Комисията ръководи, от името на Съюза и в своята сфера на компетентност, дейността в областта на отношенията с трети държави и международни организации, като осигурява координацията между „Коперник“ и дейностите на национално и международно равнище и на равнището на Съюза.
3. Комисията улеснява координирането на вноските от държавите членки, предназначени за оперативното предоставяне на услугите и за дългосрочното наличие на необходимите данни от наблюдения.
4. Комисията оказва подкрепа за подходящо развитие на услугите по програма „Коперник“ и осигурява взаимно допълване, съгласуваност и връзки между „Коперник“ и други имащи отношение политики, инструменти, програми и действия на Съюза, за да се гарантира, че тези политики, инструменти, програми и действия се възползват от услугите по „Коперник“.
5. Комисията насърчава наличието на дългосрочна стабилна инвестиционна среда и консултира заинтересованите страни при вземането на решение за промяна на продукти, произтичащи както от данните, така и от информационните услуги по „Коперник“, обхванати от настоящия регламент.
6. Комисията взема необходимите мерки, които да гарантират, че всяко образувание, натоварено със задачи по изпълнението, предоставя услугите си на всички държави членки.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 31 във връзка с установяването на изискванията спрямо данните, необходими за развитие на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, посочен в член 5, параграф 1.
8. Комисията приема актове за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане посочена в член 30, параграф 4, относно:
а)
техническите спецификации за посочения в член 5, параграф 1 компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, по отношение на изпълнението му;
б)
техническите спецификации за посочения в член 6 космически компонент на „Коперник“ по отношение на неговото изпълнение и развитие въз основа на изискванията на ползвателите.
9. Комисията предоставя своевременно на държавите членки и на Европейския парламент цялата необходима информация, свързана с програма „Коперник“, по-конкретно по отношение на управлението на риска, общата стойност, годишните оперативни разходи за всеки съществен елемент от инфраструктурата на „Коперник“, графика и изпълнението, възлагането на обществени поръчки и оценката на управлението на правата върху интелектуалната собственост.
Член 10
Роля на Европейската космическа агенция
1. Комисията сключва споразумение за делегиране с ЕКА), с което ѝ възлага следните задачи:
а)
да осигурява техническата координация на космическия компонент на „Коперник“;
б)
да определи цялостната системна архитектура на космическия компонент на „Коперник“ и неговото развитие въз основа на изискванията на ползвателите, съгласувани от Комисията;
в)
да управлява разпределените средства;
г)
да осигурява процедурите за мониторинг и контрол;
д)
да разработва нови специални мисии;
е)
да възлага обществени поръчки за повтарящи се специални мисии;
ж)
да управлява специалните мисии с изключение на управляваните от Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) по параграф 2 от настоящия член;
з)
да координира схема за достъп на услугите по „Коперник“ до данни от допринасящи мисии;
и)
да възлага обществени поръчки за право на достъп и да договаря условията за използване на сателитни данни за търговски цели, необходими за услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
2. Комисията сключва споразумение за делегиране с EUMETSAT, с което ѝ възлага да отговаря за управлението на специални мисии и да предоставя достъп до данни от допринасящи мисии съобразно своя мандат и експертен опит.
3. Споразумението за делегиране с ЕКА и EUMETSAT се сключва въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
4. В съответствие с член 60 от Финансовия регламент ЕКА и EUMETSAT действат, по целесъобразност, като възлагащи органи със способност за вземане на решения по отношение на извършването и координирането на възложените им задачи за възлагане на обществени поръчки.
5 Доколкото е необходимо за делегираните задачи и делегираното изпълнение на бюджета, в споразуменията за делегиране се определят общите условия за управление на средствата, поверени на ЕКА и EUMETSAT, и по целесъобразност се взема под внимание дългосрочният сценарий на ЕКА. По-специално в тях се определят дейностите, които трябва да се изпълняват по отношение на развитието и експлоатацията на космическия компонент на „Коперник“ и възлагането на обществени поръчки във връзка с него, съответното финансиране, процедурите за управление и мерките за наблюдение и контрол, мерките, приложими при неточно изпълнение на договорите по отношение на разходите, графика и постигнатите резултати и възлагането на обществени поръчки, както и правилата по отношение на собствеността върху всички материални и нематериални активи.
6. Мерките за наблюдение и контрол предвиждат по-специално система за прогнозиране на разходите, системно информиране на Комисията за разходите и графика, а при разминаване между предвидения бюджет, изпълнението и графика - корективни действия, за да се гарантира изпълнението на дейностите в рамките на отпуснатия бюджет.
7. С комитета „Коперник“, се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 3 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, с ЕКА и EUMETSAT.
8. Комисията информира комитета „Коперник“ за резултатите от оценката на процедурите за възлагане на обществени поръчки и за договорите с образувания от частния сектор, които ЕКА и EUMETSAT трябва да сключат, включително информацията, свързана с договорите за подизпълнение.
Член 11
Оператори на услуги
1. Посредством споразумения за делегиране или договорни споразумения Комисията може да възлага изпълнението на задачите по компонента, свързан с предоставянето на услуги, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и наличния специфичен експертен опит, мандат, капацитет за експлоатация и управление, inter alia на следните образувания:
а)
Европейската агенция за околната среда;
б)
Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex);
в)
Европейската агенция по морска безопасност;
г)
Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN);
д)
Европейския център за средносрочна прогноза за времето;
е)
други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи.
Споразуменията за делегиране с операторите на услуги се сключват въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
2. При избора на образуванията, посочени в параграф 1, надлежно се взема предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванията, както и върху техните финансови и човешки ресурси.
3. С комитета „Коперник“ се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 1 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът по „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, и от операторите на услуги.
Член 12
Работна програма на Комисията
1. Комисията приема чрез акт за изпълнение годишна работна програма за „Коперник“ в съответствие с член 84 от Финансовия регламент.
2 Годишната работна програма съдържа план за изпълнение, в който подробно са изложени действия, отнасящи се до компонентите на „Коперник“, посочени в членове 5, 6 и 7, и е ориентирана към бъдещето, като отчита променящите се потребности на ползвателите и технологичното развитие.
3. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4 от настоящия регламент.
Член 13
Сътрудничество с държавите членки
1. Комисията си сътрудничи с държавите членки за подобряване на обмена на данни и информация помежду им и насърчава развитието на разпространението на данни на регионално и местно равнище. Комисията се стреми да направи необходимото за това изискваните данни и информация да бъдат на разположение на „Коперник“. Допринасящите мисии, обслужващата инфраструктура и in situ инфраструктурата на държавите членки представляват съществен принос към програмата.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията може да приема мерки за насърчаване използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ от държавите членки, както и за подкрепа на достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята. Тези мерки не може да оказват въздействие, което води до нарушаване на свободната конкуренция. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
ГЛАВА III
Обществени поръчки
РАЗДЕЛ I
Общи разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 14
Общи принципи
Без да се засягат член 8, параграф 7 и мерките, необходими за защита на основните интереси във връзка със сигурността на Съюза или обществената сигурност или за спазване на изискванията на Съюза във връзка с контрола върху износа, към „Коперник“ се прилага Финансовият регламент, и по-специално принципите за свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на промишлени доставки, за осъществяване на процедурите за възлагане на обществени поръчки въз основа на прозрачна и своевременна информация, за ясно съобщаване на приложимите правила към обществените поръчки и към критериите за подбор и възлагане на обществените поръчки и за всяка друга съответна информация, която дава равни възможности за всички потенциални оференти.
Член 15
Специфични цели
При процедурата за възлагане на обществени поръчки възлагащите органи преследват следните цели при своите покани за представяне на оферти:
а)
насърчаване в целия Съюз на възможно най-широко и най-отворено участие от страна на всички икономически оператори, и по-специално на нови стопански субекти и МСП, включително чрез стимулиране на договарянето с подизпълнители от страна на участниците в тръжните процедури;
б)
избягване на възможни злоупотреби с господстващо положение и на зависимостта от само един доставчик;
в)
използване на предходните инвестиции на публичния сектор и на извлечените поуки, както и на промишления опит и компетентности, като същевременно се гарантира, че се спазват правилата за конкурентно възлагане на обществени поръчки;
г)
търсене, по целесъобразност, на повече от един източник с оглед осигуряване на по-добър цялостен контрол върху „Коперник“ и свързаните с това разходи и график;
д)
отчитане по целесъобразност на общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугите или работата, предмет на тръжната процедура.
РАЗДЕЛ II
Специални разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 16
Създаване на условия за лоялна конкуренция
Възложителят предприема подходящите мерки за създаване на условия за лоялна конкуренция, когато предходно участие на даден икономически оператор в дейности във връзка с тези, които са обект на обществената поръчка:
а)
може да предостави на дадения икономически оператор значителни предимства от гледна точка на информираността и поради това може да породи опасения относно равното третиране, или
б)
засяга обичайните условия на конкуренция или безпристрастността и обективността при възлагането на обществените поръчки или изпълнението на договорите.
Тези мерки не трябва да нарушават конкуренцията, равното третиране или поверителността на събраната информация относно предприятията, техните търговски отношения и структурата на разходите им. Във връзка с това при тези мерки се отчитат естеството и условията на предвиждания договор.
Член 17
Сигурност на информацията
В случай на договори, които включват, изискват и/или съдържат класифицирана информация, възлагащият орган уточнява в тръжната документация мерките и изискванията, необходими за гарантиране сигурността на информацията на изискваното равнище.
Член 18
Надеждност на доставките
Възлагащият орган уточнява в тръжната документация изискванията си, свързани с надеждността на доставките и с предоставянето на услуги по изпълнението на договора.
Член 19
Обществени поръчки с условни етапи
1. Възлагащият орган може да възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи.
2. Договорът за обществена поръчка с условни етапи съдържа един фиксиран етап с бюджетно задължение, което поражда окончателен ангажимент по отношение на извършването на дейностите, доставките или услугите, предмет на обществената поръчка за този етап, и един или повече условни етапи както от гледна точка на бюджета, така и на изпълнението. В тръжната документация се посочват конкретните характеристики на обществената поръчка с условни етапи. В нея по-конкретно се определят предметът на обществената поръчка, стойността или начините за определянето ѝ и договореностите за предоставянето на дейности, доставки и услуги на всеки етап.
3. Задълженията на фиксирания етап са част от едно съгласувано цяло, също както и задълженията на всеки условен етап, като се вземат под внимание задълженията на предишните етапи.
4. Изпълнението на всеки условен етап подлежи на решение на възлагащия орган, което се свежда до знанието на изпълнителя в съответствие с договора. Когато даден условен етап е потвърден със закъснение или не е потвърден, изпълнителят може да получи обезщетение за изчакването или неизпълнението, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
5. Когато по отношение на определен етап възлагащият орган установи, че дейностите, доставките или услугите, договорени за този етап, не са извършени, той може да поиска обезщетение и да прекрати договора, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
Член 20
Обществени поръчки със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение
1. Възлагащият орган може да избере обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на определен таван и при условията по параграф 2.
Стойността, която се заплаща за такива договори, представлява възстановяване на всички преки разходи, направени от изпълнителя във връзка с изпълнението на договора, като разходи за труд, материали, консумативи и използване на оборудване и инфраструктура, необходими за изпълнението на договора. Към тези разходи се добавя фиксирана сума за покриване на непреките разходи и печалбата или сума за покриване на непреките разходи и стимулираща добавка в зависимост от изпълнението на целите по отношение на резултатите и графика за изпълнение.
2. Възлагащият орган може да избере да сключи договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, когато обективно е невъзможно точно да се определи твърда стойност и ако може обосновано да се покаже, че такава твърда стойност би била неестествено висока поради несигурността във връзка с изпълнението на обществената поръчка, тъй като:
а)
обществената поръчка има много сложни характеристики или характеристики, изискващи използването на нова технология, и поради това е свързана със значителен брой технически рискове, или
б)
дейностите, които са обект на договора за обществената поръчка, поради оперативни съображения трябва да започнат веднага, макар все още да не е възможно окончателно да се определи твърда стойност, понеже съществуват значителни рискове или изпълнението на договора зависи отчасти от изпълнението на други договори.
3. Таванът за договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, е максималната стойност, която може да се заплати. Той може да се надвиши само в надлежно обосновани изключителни случаи и с предварителното съгласие на възлагащия орган.
4. В тръжната документация в процедура за възлагане на обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, се уточняват:
а)
видът обществена поръчка, т.е. дали е обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на даден таван;
б)
при обществена поръчка със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение - елементите от договора, за които стойността се определя въз основа на действително направените разходи за изпълнение;
в)
общият размер на тавана;
г)
критериите за подбор, които трябва да дават възможност за оценка на достоверността на предвидения бюджет, възстановимите разходи, механизмите за определяне на тези разходи и печалбата, посочени в офертата;
д)
видът на добавената сума по параграф 1, която трябва да се прилага към преките разходи;
е)
правилата и процедурите за допустимостта на разходите, предвидени от участника в тръжната процедура за изпълнението на договора, при спазване на принципите по параграф 5;
ж)
счетоводните правила, които трябва да спазват участниците в тръжните процедури;
з)
при трансформиране на договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност - условията за трансформирането.
5. Декларираните от изпълнителя разходи при изпълнението на договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, са допустими само ако:
а)
са действително направени по време на срока на договора, с изключение на разходите за оборудване, инфраструктура и дълготрайни нематериални активи, необходими за изпълнението на договора, които могат да се считат за допустими за цялата им покупна цена;
б)
са посочени в общия проектобюджет, който може да бъде преразгледан чрез изменения на първоначалния договор;
в)
са необходими за изпълнението на договора;
г)
произтичат от изпълнението на договора и са направени във връзка с него;
д)
са установими, проверими и вписани в счетоводните документи на изпълнителя и са определени в съответствие със счетоводните стандарти, посочени в документацията за участие в процедурата за възлагане на обществена поръчка и в договора;
е)
отговарят на изискванията на приложимото данъчно и социално законодателство;
ж)
не представляват дерогация от условията на договора;
з)
са приемливи, обосновани и отговарят на изискванията за добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
Изпълнителят е отговорен за осчетоводяването на разходите си, както и за правилното водене на счетоводната си документация или на който и да е друг документ, необходим за доказване, че разходите, които иска да му се възстановят, са направени и отговарят на принципите на настоящия член. Разходите, които не могат да бъдат обосновани от изпълнителя, се считат за недопустими и тяхното възстановяване се отказва.
6. Възлагащият орган е отговорен за следните задачи с цел осигуряване на правилното изпълнение на договорите със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение:
а)
определя възможно най-реалистичен таван, който да дава възможност за гъвкавост с оглед отчитане на техническите трудности;
б)
трансформира договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност веднага щом е възможно да се определи такава твърда и окончателна стойност при изпълнението на договора. За целта той определя условията за трансформиране на договор със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение в договор с твърда и окончателна стойност;
в)
прилага мерки за наблюдение и контрол, с които се установява по-конкретно система за прогнозиране на очакваните разходи;
г)
определя принципите, инструментите и процедурите, които са целесъобразни за изпълнението на договорите, по-конкретно за установяване и проверка на допустимостта на разходите, заявени от изпълнителя или неговите подизпълнители при изпълнението на договора, и за внасянето на изменения към договора;
д)
проверява дали изпълнителят и подизпълнителите му спазват счетоводните правила, посочени в договора, и задължението да представят счетоводни документи, които следва да дават вярна и точна представа за отчетите;
е)
прави необходимото за гарантиране ефективността на принципите, инструментите и процедурите по буква г) през целия срок на изпълнение на договора.
Член 21
Промени
Възлагащият орган и изпълнителите могат да въведат промени в договора чрез изменение, при условие че то отговаря едновременно на следните условия:
а)
не променя предмета на договора;
б)
не нарушава икономическото равновесие на договора;
в)
не добавя условия, които ако бяха съществували първоначално в документацията за обществената поръчка, биха дали възможност да се приемат участници, различни от тези, които са били допуснати, или да се приеме оферта, различна от първоначално приетата.
Член 22
Възлагане на подизпълнители
1. Възлагащият орган изисква от оферента да възложи подизпълнение на част от поръчката чрез конкурентно възлагане на подходящите нива на подизпълнение на дружества, които не са част от групата, към която оферентът принадлежи, по-специално на нови стопански субекти и МСП.
2. Възлагащият орган уточнява изискваната част от договора, която да бъде възложена на подизпълнители, под формата на диапазон, ограничен от минимален и максимален процент. Възлагащият орган гарантира, че този процент е пропорционален и взема под внимание естеството на съответния сектор на дейност, и по-специално на условията за конкуренция и наблюдавания промишлен потенциал.
3. Ако участникът посочи в своята оферта, че не възнамерява да отстъпва на подизпълнител никакъв дял от поръчката или пък да отстъпи дял, по-малък от диапазона, посочен в параграф 2, той посочва на възлагащия орган причините за това. Възлагащият орган предоставя тази информация на Комисията.
4. Възлагащият орган може да отхвърли подизпълнителите, избрани от кандидата на етапа на процедурата за възлагане на основната обществена поръчка или от участника, избран за изпълнител на договора. Той обосновава писмено този отказ, който може да се основава само на критериите, приложени за подбора на участниците за основната обществена поръчка.
ГЛАВА IV
Политика в областта на данните и сигурността
Член 23
Политика в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. Политиката в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ за действията, финансирани по „Коперник“, е в подкрепа на целите, посочени в член 4, и на следните цели:
а)
стимулиране на използването и споделянето на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“;
б)
укрепване на европейските пазари за наблюдение на Земята, по-специално сектора надолу по веригата, с оглед създаването на възможности за растеж и разкриване на работни места;
в)
принос към устойчивото и непрекъснато предоставяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“;
г)
подкрепа на европейските научноизследователски, технологични и иновационни общности.
2. Данните от специални мисии и информацията по „Коперник“ се предоставят чрез платформи за разпространение на данни по „Коперник“ съгласно предварително определени технически условия, изцяло, свободно и безплатно при спазване на следните ограничения:
а)
лицензионните условия във връзка с данни и информация, принадлежащи на трети страни;
б)
форматите, характеристиките и средствата за разпространение;
в)
интересите в областта на сигурността и външните отношения на Съюза или на неговите държави членки;
г)
риска от нарушаване на дейността на системата за изготвяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ по причини, свързани с безопасността, или по технически причини.
д)
осигуряването на надежден достъп до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ за европейските ползватели.
Член 24
Условия и ограничения при достъпа и използването на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 31, отнасящи се до:
а)
условията и процедурите във връзка с достъпа до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, тяхната регистрация и ползване, включително по отношение на средствата за разпространение;
б)
специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, включително приоритета при достъп;
в)
критериите и процедурите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права.
2. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4, отнасящи се до:
а)
техническите спецификации за предаването и използването на данни от специални мисии, предавани до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“;
б)
техническите спецификации за архивиране на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“.
3. Комисията определя съответните условия и процедури за лицензиране за данните от специални мисии и информацията по програма „Коперник“ и за предаването на спътникови данни до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
Член 25
Защита на интересите в областта на сигурността
1. Комисията прави оценка на рамката за сигурност на „Коперник“, като взема предвид посочените в член 4 цели. За да постигне това, Комисията извършва оценка на необходимите мерки за сигурност, които трябва да са насочени към избягване на всякакви рискове или заплахи за интересите или сигурността на Съюза или неговите държави членки, по-специално за да гарантира съответствие с принципите, предвидени в Решение 2001/844/ЕО и Решение 2013/488/ЕС.
2. Въз основа на оценката, посочена в параграф 1, Комисията, посредством актове за изпълнение, определя необходимите технически спецификации във връзка със сигурността за „Коперник“, Актовете за изпълнение се приемат н съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
3. При определянето на техническите спецификации на рамката за сигурност, посочена в параграф 2, Комисията може да се подпомага от независими експерти от държавите членки.
4. Независимо от параграф 2, Съветът приема мерки, които да се прилагат, когато сигурността на Съюза или неговите държави членки може да бъде засегната от данни и информация, предоставени по „Коперник“.
5. Когато в рамките на „Коперник“ се създава или обработва класифицирана информация на ЕС, всички участници осигуряват степен на защита, равностойна на предвиденото в правилата, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО и в приложенията към Решение 2013/488/ЕС.
ГЛАВА V
РАЗНИ
Член 26
Международно сътрудничество
1. Следните държави или международни организации могат да участват в „Коперник“ въз основа на подходящи споразумения:
а)
държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са договарящи се страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с условията, установени в Споразумението за ЕИП;
б)
страните кандидатки, както и потенциални кандидатки, в съответствие с конкретните рамкови споразумения или протокол към споразумение за асоцииране за установяване на общите принципи и условия за участие на тези държави в програми на Съюза;
в)
Конфедерация Швейцария, други трети държави, различни от посочените в букви а) и б), и международни организации в съответствие със споразуменията, сключени от Съюза с такива трети държави или международни организации съгласно член 218 от ДФЕС, в които се определят условията и подробните правила за тяхното участие.
2. Държавите или международните организации, посочени в параграф 1, могат да предоставят финансова подкрепа или непарични вноски за „Коперник“. Тази финансова подкрепа и тези вноски се разглежда като външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 2 от Финансовия регламент и са допустими по реда и условията на споразумението, сключено със съответната трета държава или международна организация.
3. Програма „Коперник“ може да обхваща международното координиране на системите за наблюдение и свързания с това обмен на данни, за да се подсилят глобалното измерение и допълващият характер на програмата, като се отчитат съществуващите международни споразумения и процеси на координиране.
Член 27
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по „Коперник“, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и при установяването на нередности - чрез събирането на недължимо платените суми, а когато е уместно - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата „Коперник“.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14), и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (15)с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по „Коперник“.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, в договорите, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от изпълнението на „Коперник“, се съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответната си компетентност.
Член 28
Собственост
1. Съюзът е собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на програма „Коперник“. За тази цел се, когато е необходимо, се сключват споразумения с трети страни по отношение на съществуващите права на собственост.
2. Редът и условията за прехвърляне на собствеността на Съюза се определят в посочените в параграф 1 споразумения.
3. Посредством подходяща рамка Комисията осигурява оптималното използване на активите, посочени в настоящия член; по-специално, Комисията осъществява по възможно най-ефективен начин управлението на правата върху интелектуалната собственост, свързани с програма „Коперник“, като отчита необходимостта от защита и придаване на стойност на правата върху интелектуална собственост на Съюза, интересите на участващите страни, както и потребността от хармонично развитие на пазарите и на новите технологии и непрекъснатостта на предоставяне на услугите. За целта Комисията прави необходимото за това договорите, сключени по „Коперник“, да съдържат възможността за прехвърляне или за лицензиране на правата върху интелектуална собственост, възникващи при работата, извършвана в рамките на програмата.
Член 29
Подпомагане на Комисията
Комисията може да бъде подпомагана от независими експерти от различни области, свързани с обхвата на „Коперник“,от широк кръг заинтересовани участници, включително представители на ползвателите на програмата и национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство, като целта е експертите да предоставят на Комисията необходимия технически и научен опит, както и да представят гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като отчитат съществуващите инициативи, свързани с тази област, на равнище ЕС и на национално и регионално равнище.
Член 30
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитета Коперник“). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Комитетът „Коперник“ заседава в специални състави, особено във връзка с въпросите на сигурността („съвет по сигурността“).
2. Комитетът „Коперник“ създава в съответствие с процедурния си правилник „форум на ползвателите“ като работна група, която да предоставя на комитета „Коперник“ становища във връзка с изискванията на ползвателите.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5. Представителите на образуванията, на които са възложени задачи по „Коперник“, участват по целесъобразност като наблюдатели в работата на Комитета „Коперник“ при условията, определени в процедурния му правилник.
6. Споразуменията, сключени от Съюза съгласно член 26, могат да предвиждат участието по целесъобразност на представители на трети държави или международни организации в работата на Комитета „Коперник“ при условията, предвидени в процедурния му правилник.
7. Комитетът „Коперник“ заседава редовно, за предпочитане веднъж на всеки три месеца. На всяко заседание Комисията представя доклад относно напредъка на програмата. В тези доклади се съдържа общ преглед на състоянието и новостите във връзка с „Коперник“, по-специално що се отнася до управлението на рисковете, разходите, графика, изпълнението, възлагането на обществени поръчки и съответните становища, предоставяни на Комисията.
Член 31
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегираните актове, посочени в член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 се предоставя на Комисията за срока на действие на „Коперник“.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 9, параграф 7 и член 24, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегираните актове, приети съгласно член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 влизат в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 32
Оценка
1. До 31 декември 2017 г., след консултация с имащи отношение заинтересовани страни, Комисията изготвя доклад за оценка за постигането на целите по всички задачи, финансирани по програма „Коперник“, с оглед на техните резултати и въздействие, тяхната европейска добавена стойност и ефикасността при използването на ресурсите. Оценката обхваща актуалността на всички цели, както и приноса на предприетите мерки за постигане на целите, посочени в член 4, преглед на организационната структура и обхвата на предоставяните услуги. Оценката обхваща и евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции (включително Европейската агенция за ГНСС) и по целесъобразност се придружава от подходящи законодателни предложения.
По-специално, предмет на оценката е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята.
2. Комисията изготвя посочената в параграф 1 оценка в тясно сътрудничество с операторите и ползвателите на програма „Коперник“, и проучва ефективността и ефикасността на програмата и приноса ѝ за постигането на целите, посочени в член 4. Комисията съобщава резултата от тази оценка на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите и ако е необходимо - предлага подходящи мерки.
3. Комисията може, при необходимост с помощта на независими образувания, да предприема оценка на методите за осъществяване на проектите, както и на въздействието от тяхното изпълнение, за да прецени дали са постигнати целите, включително тези, които се отнасят до опазването на околната среда.
4. Комисията може да поиска от държава членка да представи конкретна оценка на действията и на свързаните проекти, финансирани по настоящия регламент, или, когато това е подходящо, да ѝ предостави информацията и помощта, необходими за извършване на оценка на такива проекти.
Член 33
Отмяна
1. Регламент (ЕС) № 911/2010 се отменя.
2. Мерките, приети въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010, остават валидни.
3. Позоваванията на отменения Регламент (ЕС) № 911/2010 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложението.
Член 34
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 377/2014
av den 3 april 2014
om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 189.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) var ett jordobservationsinitiativ som leddes av unionen och genomfördes i partnerskap med medlemsstaterna och Europeiska rymdorganisationen (ESA). GMES kan sägas ha uppstått i maj 1998, när de organ som verkade för utveckling av den europeiska rymdverksamheten utfärdade en gemensam förklaring, Bavenomanifestet. I manifestet efterlystes ett långsiktigt åtagande att utveckla rymdbaserade miljöövervakningstjänster, som byggde på och vidareutvecklade europeisk kompetens och teknik. Unionen gjorde 2005 det strategiska valet att tillsammans med ESA utveckla en oberoende europeisk jordobservationskapacitet för att tillhandahålla miljö- och säkerhetstjänster.
(2)
Med utgångspunkt i det initiativet inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 (3) det europeiska jordobservationsprogrammet (GMES), och dessutom fastställdes regler för dess inledande driftsfas.
(3)
Det program som inrättats genom förordning (EU) nr 911/2010 bör fortsätta under den fleråriga budgetramen 2014-2020, inrättad genom rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (4), men förkortningen ”GMES” bör ersättas med namnet ”Copernicus” för att underlätta kommunikation med allmänheten. Kommissionen har registrerat varumärket så att det kan användas av unionens institutioner och licensieras till andra berörda användare, särskilt de som tillhandahåller centrala tjänster.
(4)
Copernicusprogrammet (nedan kallat Copernicus) bygger på partnerskap mellan unionen, Esa och medlemsstaterna. Det bör därför bygga på kapacitet som redan finns i Europa och på nationell nivå och kompletteras med nya, gemensamt utvecklade tillgångar. För att genomföra detta tillvägagångssätt bör kommissionen sträva efter dialog med ESA och de medlemsstater som äger relevanta rymd- och fältdata-tillgångar.
(5)
För att nå sina mål bör Copernicus sörja för en oberoende kapacitet för unionen i fråga om rymdbaserade observationer och tillhandahålla operativa tjänster inom miljö, civilskydd och civil säkerhet samt till fullo respektera nationella mandat avseende officiella varningar. Det bör också utnyttja tillgängliga bidragande satellituppdrag och fältdata som främst tillhandahålls av medlemsstaterna. Copernicus bör i största möjliga utsträckning utnyttja medlemsstaternas kapacitet för rymdbaserade observationer och tjänster. Copernicus bör även utnyttja kapaciteten hos kommersiella initiativ i Europa och därmed även bidra till utvecklingen av en livskraftig kommersiell rymdsektor i Europa. Dessutom bör system som kan optimera dataöverföring främjas för att ytterligare öka kapaciteten som svar på användarnas ökade efterfrågan på data i nära realtid.
(6)
För att främja och underlätta både lokala myndigheters och små och medelstora företags användning av jordobservationsteknik bör man främja särskilda nätverk för spridning av Copernicusdata, inbegripet nationella och regionala organ.
(7)
Målet för Copernicus bör vara att tillhandahålla korrekt, tillförlitlig information på området för miljö och säkerhet, anpassad till användarnas behov, till stöd för annan unionspolitik, särskilt avseende den inre marknaden, transport, miljö, energi, civilskydd och civil säkerhet, samarbete med tredjeländer samt humanitärt bistånd.
(8)
Copernicus bör betraktas som ett europeiskt bidrag till uppbyggnaden av det globala systemet av jordobservationssystem (Geoss), som utvecklas inom gruppen för jordobservation (GEO).
(9)
Copernicus bör genomföras på ett sätt som står i överensstämmelse med unionens övriga relevanta instrument och åtgärder, särskilt när det gäller åtgärder på området för miljö- och klimatförändringar, samt instrument på området för säkerhet, skydd av personuppgifter, konkurrenskraft och innovation, sammanhållning, forskning, transport, konkurrens och internationellt samarbete och de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Galileo och Egnos). Copernicusdata bör vara förenliga med både medlemsstaternas rymdreferensdata och de genomförandeåtgärder och tekniska riktlinjer avseende infrastruktur för rumslig information i unionen som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (5). Copernicus bör också komplettera det gemensamma miljöinformationssystemet (Seis) som avses i kommissionens meddelande av den 1 februari 2008 med titeln: Mot ett gemensamt miljöinformationssystem (Seis) och unionens verksamhet för katastrofhantering. Copernicus bör genomföras i enlighet med målen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG (6) om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, särskilt vad gäller öppenhet, för att skapa möjligheter att främja utvecklingen av tjänster och bidra till ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Det bör vara fri och öppen tillgång till Copernicusdata och Copernicusinformation för att stödja den digitala agendan för Europa, som avses i kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 med titeln: En digital agenda för Europa.
(10)
Copernicus är ett program som ska genomföras inom Europa 2020 - strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallad Europa 2020-strategin). Det bör betjäna ett brett spektrum av unionsinsatser och bidra till målen för Europa 2020-strategin, särskilt genom att utveckla en verkningsfull rymdpolitik som tillhandahåller de verktyg som krävs för att hantera centrala globala utmaningar och nå målen i fråga om klimatförändringar och hållbar energiförsörjning. Copernicus bör även stödja genomförandet av den europeiska rymdpolitiken och stödja tillväxten av europeiska marknader för rymdbaserade data och tjänster.
(11)
Copernicus bör även gynnas av resultaten från Horisont 2020, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (7), särskilt dess verksamhet inom forskning och innovation i fråga om framtidens jordobservationsteknik och tillämpningar som bygger på fjärranalys, luftbaserad och markbaserad teknik och data som krävs för att möta centrala samhällsutmaningar. Kommissionen bör sörja för lämplig samverkan, öppenhet och tydlighet vad gäller Copernicus olika aspekter.
(12)
Copernicus rymdkomponent bör utvecklas med utgångspunkt i en analys av alternativ för tillgodoseende av användarnas föränderliga behov, vilket inbegriper upphandling från nationella/offentliga uppdrag och kommersiella leverantörer i Europa, specifikationer för nya särskilda satellituppdrag, internationella avtal som säkerställer tillgång till icke-europeiska satellituppdrag samt den europeiska jordobservationsmarknaden.
(13)
För tydlighetens skull och för att underlätta kostnadskontroll bör det högsta belopp som ska anslås av unionen till genomförandet av verksamhet inom ramen för Copernicus delas upp i olika kategorier. För att främja flexibiliteten och säkerställa att Copernicus fungerar väl bör dock kommissionen kunna omfördela medel från en kategori till en annan.
(14)
För att möjliggöra tillhandahållandet av operativa tjänster måste Copernicus rymdkomponent fungera på ett bra, ständigt tillgängligt och säkert sätt. Den tilltagande risken för kollisioner med andra satelliter och rymdskrot är ett allvarligt hot mot Copernicus rymdkomponent. Därför bör Copernicusverksamheten omfatta skydd av Copernicus rymdkomponent och driften av den, även i samband med uppskjutning av satelliter. Därför skulle ett proportionellt bidrag till de kostnader för tjänster som kan tillhandahålla detta skydd kunna utgöra verksamhet som kan få anslag från Copernicus budget, i den mån detta är möjligt med en strikt kostnadskontroll och med full hänsyn till det högsta belopp på 26, 5 miljoner EUR i löpande priser som fastställs i denna förordning. Ett sådant bidrag bör endast användas för tillhandahållande av Copernicusdata och Copernicustjänster och inte för inköp av infrastruktur.
(15)
För att förbättra genomförandet av Copernicus och dess långsiktiga planering bör kommissionen anta ett årligt arbetsprogram, inklusive en genomförandeplan för de åtgärder som krävs för att uppfylla målen för Copernicus. Genomförandeplanen bör vara framsynt och beskriva de åtgärder som behövs för att genomföra Copernicus, med beaktande av nya behov hos användarna och den tekniska utvecklingen.
(16)
Genomförandet av Copernicus tjänstekomponent bör baseras på tekniska specifikationer med tanke på dess komplexitet och de resurser som tilldelas Copernicus. Detta skulle även underlätta det allmänna nyttiggörandet av tjänster eftersom användarna skulle kunna förutse tillgången och utvecklingen av tjänster samt samarbete med medlemsstaterna och andra parter. Därför bör kommissionen anta och vid behov uppdatera de tekniska specifikationerna för alla Copernicustjänster som behandlar aspekter som tillämpningsområde, uppbyggnad, tekniska tjänsteportföljer, vägledande fördelning och planering av kostnader, resultatnivåer, behov av utrymme och tillgång till fältdata, utveckling, standarder, lagring och spridning av data.
(17)
Genomförandet av Copernicus rymdkomponent bör baseras på tekniska specifikationer med tanke på komplexiteten och de resurser som tilldelas Copernicus. Därför bör kommissionen anta och vid behov fastställa och uppdatera tekniska specifikationer med uppgifter om de verksamheter som ska stödjas enligt Copernicus rymdkomponent och deras vägledande kostnadsuppdelning och planering. Eftersom Copernicus bör bygga på investeringar som görs av unionen, ESA och medlemsstaterna inom ramen för det europeiska jordobservationsprogrammet, bör man i verksamheten inom ramen för Copernicus rymdkomponent där så är lämpligt beakta inslag av ESA:s långtidsscenario, som är ett dokument som utarbetats och uppdaterats av ESA och som inrättar en övergripande ram för Copernicus rymdkomponent.
(18)
Copernicus bör vara ett användarstyrt program, vilket innebär att användarna fortlöpande och aktivt bör delta framför allt i fastställandet och valideringen av krav på tjänsterna.
(19)
Copernicus internationella inslag har särskilt stor betydelse för utbyte av data och information samt för tillgång till observationsinfrastruktur. Ett sådant utbyte är mer kostnadseffektivt än system för datainköp, och stärker Copernicus globala karaktär.
(20)
I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och i ramavtalen med kandidatländerna och möjliga kandidater finns bestämmelser om dessa länders deltagande i unionens program. Andra tredjeländer och internationella organisationer bör ges möjlighet att delta genom slutande av avtal.
(21)
Medlemsstater, tredjeländer och internationella organisationer bör kunna bidra till programmen på grundval av lämpliga avtal.
(22)
Kommissionen bör ha det övergripande ansvaret för Copernicus. Den bör fastställa Copernicus prioriteringar och stå för den allmänna samordningen och förvaltningen av Copernicus. Detta bör även inbegripa särskilda insatser för att öka den allmänna medvetenheten om rymdprogrammens vikt för Europas invånare. Kommissionen bör i god tid förse Europaparlamentet och rådet med all relevant information rörande Copernicus.
(23)
Vid genomförandet av Copernicus bör kommissionen vid behov anlita europeiska mellanstatliga organisationer med vilka den redan har ett etablerat partnerskap, i synnerhet ESA när det gäller den tekniska samordningen av Copernicus rymdkomponent, definitionen av dess arkitektur, utvecklingen och upphandlingen av rymdinfrastruktur, dataåtkomst och drift av särskilda satellituppdrag. Kommissionen bör dessutom anlita den Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter (Eumetsat) gällande driften av särskilda satellituppdrag i enlighet med organisationens expertis och mandat.
(24)
Eftersom Copernicus bedrivs i partnerskap bör Copernicus genomförande delegeras till enheter med lämplig teknisk och professionell förmåga för att undvika överlappning av teknisk expertis. Sådana enheter bör uppmanas att konkurrensutsätta genomförandet av de uppgifterna upp till en tillräcklig nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (8) (nedan kallad budgetförordningen).
(25)
Copernicus bör inbegripa en tjänstekomponent som sörjer för tillgång till information om atmosfärövervakning, havsmiljöövervakning, landmiljöövervakning, klimatförändringar, katastrofhantering och säkerhet. Copernicus bör framförallt ge tillgång till information om tillståndet i atmosfären på lokal, nationell, europeisk och global nivå, information om tillståndet i haven, vilket även innefattar inrättandet av en europeisk gruppering för havsövervakning, stödinformation för landmiljöövervakning för genomförandet av lokala, nationella och europeiska policyer, stödinformation för anpassning till och minskning av klimatförändring, geografisk stödinformation för katastrofhantering, vilket även innefattar förebyggande verksamhet, samt civil säkerhet, vilket även innefattar unionens yttre åtgärder. Kommissionen bör identifiera lämpliga avtal för att skapa hållbarhet vad gäller tillhandahållande av tjänster.
(26)
Under genomförandet av Copernicus tjänstekomponent kan kommissionen, om åtgärdernas särskilda karaktär och särskild expertis motiverar det, anlita behöriga enheter som Europeiska miljöbyrån, Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa), Europeiska unionens satellitcentrum (EUSC), Europacentret för medellånga väderprognoser (ECMWF), andra relevanta Europeiska organ, grupperingar eller konsortier för nationella organ, samt alla andra relevanta organ som kan komma i fråga för delegering av uppgifter i enlighet med budgetförordningen. Vid valet av enhet bör vederbörlig hänsyn tas till kostnadseffektiviteten i att anförtro organet uppgifterna, liksom inverkan på enhetens styrstrukturer, budget och personalresurser.
(27)
Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) har deltagit aktivt i initiativet om det europeiska jordobservationsprogrammet (GMES) och i genomförandet av dess inledande driftfas som fastställdes i förordning (EU) nr 911/2010. Kommissionen bör även i fortsättningen förlita sig på JRC:s vetenskapliga och tekniska stöd i genomförandet av Copernicus.
(28)
Den offentliga upphandlingen för de enheter som anförtros genomförandet av Copernicus bör vara förenlig med unionsregler eller motsvarande internationella standarder, i den utsträckning detta är tillåtet enligt bestämmelserna om offentliga kontrakt i budgetförordningen. Särskilda justeringar som krävs för dessa regler, samt arrangemangen för förlängning av befintliga kontrakt, bör fastställas i motsvarande delegeringsavtal. Den bör framför allt inriktas att optimera resursanvändningen, kontrollera kostnadskontroll, riskminskning, effektivitetsförbättring och minskat beroende av en enda leverantör. En öppen, sund konkurrens bör råda längs hela leveranskedjan, och ett balanserat deltagande av olika branscher på alla nivåer, särskilt nya aktörer och små och medelstora företag, bör säkerställas. Missbruk av dominerande ställning och långvarigt beroende av enskilda leverantörer bör undvikas. För att minska riskerna med programmen, undvika beroende av enskilda leverantörer och säkerställa bättre övergripande kontroll över Copernicus, kostnaderna och tidsplanerna, är det viktigt att i lämpliga fall kunna vända sig till flera leverantörer. Vidare bör utvecklingen av europeisk industri vidmakthållas och främjas på alla områden med anknytning till satellitnavigering i enlighet med de internationella avtal som unionen är part i.
(29)
Risken för bristfälligt genomförande av ett kontrakt eller icke-genomförande bör minimeras så mycket som möjligt. I detta syfte bör uppdragstagarna visa att deras fullgörande av kontrakten är hållbart med avseende på de åtaganden som gjorts och kontraktets löptid. Därför bör de upphandlande myndigheterna, när så är lämpligt, specificera vilka krav som gäller för tillförlitligheten i leveranserna och tillhandahållandet av tjänsterna. Dessutom kan de upphandlande myndigheterna ställa särskilda krav när det gäller inköp av varor och tjänster av känslig art, i synnerhet för att värna informationssäkerheten. Företag i unionen bör ha möjlighet att anlita leverantörer etablerade utanför unionen för vissa komponenter och tjänster när det kan visas att fördelarna är väsentliga i fråga om kvalitet och kostnader, dock med hänsyn tagen till Copernicus strategiska karaktär och unionens krav på säkerhet och exportkontroll. Det är lämpligt att ta till vara den offentliga sektorns investeringar och den erfarenhet och kompetens som finns i industrin och att samtidigt se till att reglerna om konkurrensutsatt upphandling inte åsidosätts.
(30)
För att bättre kunna uppskatta de totala kostnaderna för en vara, tjänst eller byggentreprenad som upphandlas, inbegripet dess långsiktiga operativa kostnader, bör när så är lämpligt, de totala kostnaderna under hela livscykeln för den vara, tjänst eller byggentreprenad som är föremål för upphandlingen beaktas, genom tillämpning av en kostnadseffektivitetsmetod som exempelvis livscykelkostnader, om upphandlingen utgår från kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. För detta syfte bör den upphandlande myndigheten se till att den metod som är tänkt att användas för att beräkna kostnaderna för en vara, tjänst eller byggentreprenad under hela dess livscykel uttryckligen nämns i kontraktshandlingarna eller kontraktsmeddelandet och att metoden möjliggör verifiering av att uppgifterna som lämnas av anbudsgivarna är korrekta.
(31)
Den upphandlande myndigheten bör kunna återskapa likvärdiga förutsättningar när ett eller flera företag före en upphandling förfogar över privilegierad information om verksamhet med anknytning till upphandlingen. Det bör även kunna gå att genomföra upphandling med villkorade flerfasavtal, på vissa villkor införa ett tillägg medan kontraktet fortfarande löper eller införa en viss minsta grad av underentreprenad. På grund av den tekniska osäkerhet som kännetecknar Copernicus kan det slutligen hända att priset för en upphandling inte alltid kan fastställas exakt och att det därför blir önskvärt att ingå kontrakt i särskild form där inga fasta, slutgiltiga priser anges, samtidigt som de förenas med villkor om skydd av unionens ekonomiska intressen.
(32)
För att hålla Copernicus inom maximibeloppet genom att i största möjliga utsträckning minska de tekniska riskerna och risker kopplade till tidsplaneringen och kostnader för detta samt säkerställa varaktig försörjningstrygghet, bör Copernicus i så hög grad som möjligt utnyttja tidigare offentliga finansiella placeringar och investeringar i infrastruktur och den industriella erfarenhet och kompetens som vunnits genom sådana investeringar i GMES. Detta bör särskilt gälla de återkommande rymd- och marksegmentskomponenter som utvecklats av ESA och dess deltagande stater inom ramen för det frivilliga programmet för GMES rymdkomponent, med finansiell medverkan av unionen. I det senare fallet bör användningen av förhandlat förfarande utan offentliggörande av ett förhandsmeddelande om upphandling eller motsvarande vederbörligen beaktas av den upphandlande myndigheten.
(33)
För att uppnå målen för Copernicus på varaktig basis är det nödvändigt att samordna de olika Copernicuspartnernas insatser och att utveckla, upprätta och sköta driften av en tjänste- och observationskapacitet som tillgodoser användarnas behov. En kommitté (Copernicuskommittén) bör i detta sammanhang bistå kommissionen med att samordna bidragen till Copernicus från unionen, medlemsstaterna och mellanstatliga organisationer och med samordning med den privata sektorn, säkerställa att de befintliga resurserna utnyttjas på bästa sätt och identifiera brister som man behöver ta itu med på unionsnivå. Den bör även bistå kommissionen med att övervaka det enhetliga genomförandet av Copernicus. Eftersom sund offentlig styrning förutsätter en enhetlig förvaltning av Copernicus, snabbare beslutsfattande och lika tillgång till information, bör företrädare för enheter som anförtrotts uppgifter som ingår i budgetgenomförandet kunna delta som observatörer i arbetet i Copernicuskommittén. Av samma anledning bör företrädare för tredjeländer och internationella organisationer som ingått ett internationellt avtal med unionen kunna delta i Copernicuskommitténs arbete, med förbehåll för säkerhetsrestriktioner och i enlighet med avtalsvillkoren. Sådana företrädare bör inte ha rösträtt i Copernicuskommittén.
(34)
Verksamheten hos de enheter som kommissionen delegerat genomförandeuppgifter till bör också mätas mot resultatindikatorer. Det skulle ge Europaparlamentet och rådet en uppfattning om Copernicus framsteg och Copernicus genomförande.
(35)
I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1159/2013 (9) fastställs registrerings- och licensvillkor för GMES-användare och kriterier för begränsning av tillgången till särskilda GMES-data och information från GMES-tjänster.
(36)
Data och information som tas fram inom Copernicus bör göras tillgängliga fullständigt, öppet och kostnadsfritt, i enlighet med tillämpliga villkor och begränsningar, för att främja användningen och spridningen av dem och stärka de europeiska marknaderna för jordobservation, särskilt förädlingsledet, och på så sätt skapa förutsättningar för tillväxt och nya jobb.
(37)
Kommissionen bör arbeta med leverantörerna av data för att komma överens om licensvillkor för data från tredje part för att underlätta användningen av dessa inom Copernicus i enlighet med denna förordning och tillämpliga rättigheter för tredje part.
(38)
Rätt till tillgång till Copernicus Sentineldata som beviljats inom ramen för GMES rymdkomponentprogram enligt godkännande från ESA:s programråd för jordobservation den 24 september 2013 bör beaktas.
(39)
Eftersom Copernicus är ett civilt program under civil kontroll bör prioritet ges åt införskaffande av data och produktion av information, inklusive högupplösta bilder som inte utgör någon risk eller något hot mot unionens eller medlemsstaternas säkerhet. Eftersom vissa Copernicusdata och viss Copernicusinformation kan kräva skydd bör dock alla deltagare i Copernicus, för att säkerställa ett säkert informationsflöde inom ramen för denna förordning, säkerställa en skyddsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som motsvarar den som ges enligt säkerhetsbestämmelserna i bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (10) och enligt rådets säkerhetsbestämmelser i bilagorna till rådets beslut 2013/488/EU (11).
(40)
Eftersom vissa Copernicusdata och viss Copernicusinformation, inklusive högupplösta bilder, kan påverka unionens eller medlemsstaternas säkerhet bör rådet i vederbörligen motiverade fall bemyndigas att anta åtgärder för att bemöta risker och hot mot unionens eller medlemsstaternas säkerhet.
(41)
Unionen bör vara ägare till samtliga materiella och immateriella tillgångar som skapas eller utvecklas inom ramen för Copernicus. För att grundläggande egendomsrättigheter ska respekteras till fullo bör nödvändiga överenskommelser träffas med befintliga ägare. Bestämmelserna i denna förordning om äganderätt till immateriella tillgångar bör inte anses omfatta immateriella rättigheter som inte kan överlåtas enligt tillämplig nationell rätt. Unionens äganderätt bör inte påverka unionens möjlighet att, i enlighet med denna förordning och när så anses lämpligt på grundval av en bedömning från fall till fall, göra dessa tillgångar tillgängliga för tredje part eller att överlåta dem. I synnerhet bör det vara möjligt för unionen att överlåta innehavet av eller ge licens för immateriella rättigheter som uppstår till följd av arbetet inom ramen för Copernicus för att främja en stark spridning av Copernicustjänster till användare i senare led.
(42)
Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder över hela utgiftscykeln, bland annat åtgärder för att förebygga, upptäcka och utreda oegentligheter, att driva in belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och att vid behov fastställa administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med budgetförordningen.
(43)
Eftersom Copernicus är ett komplext program bör kommissionen biträdas av oberoende experter från en bred krets av intressenter, inklusive i synnerhet experter på säkerhetsfrågor som utsetts av medlemsstaterna, företrädare för relevanta nationella enheter som är ansvariga för rymdfrågor och Copernicusanvändare, för att tillhandahålla kommissionen nödvändig teknisk och vetenskaplig expertis, liksom tvärvetenskapliga och ämnesövergripande perspektiv med hänsyn till relevanta befintliga initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå.
(44)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning i fråga om antagandet av det årliga arbetsprogrammet, de tekniska specifikationerna för tjänste- och rymdkomponenterna, säkerhetsaspekterna och åtgärderna för att främja enhetlighet mellan medlemsstaterna i fråga om användning av Copernicusdata och Copernicusinformation och deras tillgång till teknik och utveckling inom jordobservation, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (12).
(45)
Eftersom Copernicus är ett användarstyrt program kräver det att användarna fortlöpande och aktivt deltar i framför allt fastställandet och godkännandet av krav på tjänsterna. För att öka värdet för användarna bör man aktivt söka deras medverkan och hålla regelbundna samråd med slutanvändare från den offentliga och den privata sektorn. Därför bör en arbetsgrupp inrättas (nedan kallat användarforumet) för att bistå Copernicuskommittén med att fastställa användarnas krav, verifiera tjänsternas förenlighet och samordna användare från den offentliga sektorn.
(46)
Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör delegeras till kommissionen med avseende på nödvändiga datakrav för utveckling av operativa tjänster, villkor och förfaranden för tillgång till, registrering av och användning av Copernicusdata och Copernicusinformation, de särskilda tekniska kriterier som är nödvändiga för att förebygga störning av Copernicusdata och Copernicusinformation och kriterier för begränsning av införskaffande eller spridning av Copernicusdata och Copernicusinformation på grund av motstridiga rättigheter. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(47)
De åtgärder som finansieras genom denna förordning bör övervakas och utvärderas så att justeringar kan göras och hänsyn kan tas till nya omständigheter. Utvärderingen bär framför allt avse data- och informationspolicyns inverkan på intressenter och användare i senare led samt inflytandet på företagen och på nationella och privata investeringar i infrastruktur för jordobservation. Utvärderingen bör även ta upp frågan om ett eventuellt framtida deltagande av relevanta europeiska organ, såsom Europeiska byrån för GNSS. För att maximera resultaten och utnyttja den kunskap och expertis som vunnits under programmets genomförandefaser bör nya organisationsmodeller undersökas för framtida planering som säkrar ett långsiktigt ekonomiskt åtagande.
(48)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen inrättandet av Copernicus, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom det även kommer att innefatta alleuropeisk kapacitet och kräva ett samordnat tillhandahållande av tjänster i medlemsstaterna med samordning på unionsnivå, utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet.
(49)
I den här förordningen fastställs en finansieringsram som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (13), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
(50)
Finansieringsperioden för den här förordningen bör anpassas till den som föreskrivs i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013. Därför bör den här förordningen gälla från och med den 1 januari 2014.
(51)
Det är även nödvändigt att upphäva förordning (EU) nr 911/2010 så att en lämplig ram för styrning och finansiering kan upprättas och så att ett helt operativt Copernicus kan säkerställas. Alla åtgärder som antas på grundval av förordning (EU) nr 911/2010 bör fortsätta att gälla för att säkerställa kontinuitet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA OCH FINANSIELLA BESTÄMMELSER
Artike1
Syfte
Genom denna förordning inrättas Copernicus, unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram, (nedan kallat Copernicus), och fastställs regler för dess genomförande.
Artikel 2
Tillämpningsområde
1. Copernicus är ett civilt användarstyrt program, under civil kontroll, som bygger på befintlig nationell och europeisk kapacitet och sörjer för kontinuitet i de verksamheter som åstadkommits inom programmet Global övervakning för miljö och säkerhet.
2. Copernicus består av följande komponenter:
a)
En tjänstekomponent som ger tillgång till information inom områdena atmosfärövervakning, havsmiljöövervakning, landmiljöövervakning, klimatförändringar, katastrofinsatser och säkerhet.
b)
En rymdkomponent som ger varaktig tillgång till rymdbaserade observationer för de tjänsteområden som avses i led a.
c)
En fältdatakomponent som säkerställer samordnad tillgång till observationer från flygburna och havs- och markbaserade installationer för de tjänsteområden som avses i led a.
3. Lämpliga länkar och gränssnitt mellan de komponenter som avses i punkt 2 ska upprättas.
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. särskilda satellituppdrag : rymdbaserade jordobservationsprojekt för användning i Copernicus, i synnerhet Sentinellerna.
2. bidragande satellituppdrag : rymdbaserade jordobservationsprojekt som tillhandahåller data till Copernicus som kompletterar data från särskilda satellituppdrag.
3. särskilda data från satellituppdrag : rymdbaserade jordobservationsdata från särskilda satellituppdrag för användning i Copernicus.
4. bidragande data från satellituppdrag : rymdbaserade jordobservationsdata från bidragande satellituppdrag som är licensierade eller tillhandahålls för användning i Copernicus.
5. fältdata : observationsdata från mark-, vatten- eller flygburna sensorer och referens- och stöddata som är licensierade eller tillhandahålls för användning i Copernicus.
6. data och information från tredje part : data och information som tagits fram utanför Copernicus tillämpningsområde och som är nödvändiga för genomförandet av dess mål.
7. Copernicusdata : särskilda data från satellituppdrag, bidragande data från satellituppdrag och fältdata.
8. Copernicusinformation : information från de Copernicustjänster som avses i artikel 5.1 efter behandling eller modellering av Copernicusdata.
9. Copernicusanvändare :
a)
huvudsakliga Copernicusanvändare: unionens institutioner och organ, europeiska, nationella, regionala eller lokala myndigheter som har till uppgift att definiera, genomföra eller övervaka en offentlig tjänst eller politik på områden som avses i artikel 2.2 a,
b)
forskningsanvändare: universitet eller andra forsknings- och utbildningsorganisationer,
c)
kommersiella och privata användare,
d)
välgörenhetsorganisationer, icke-statliga organisationer och internationella organisationer.
Artikel 4
Mål
1. Copernicus ska bidra till följande allmänna mål:
a)
Övervakning av jorden för att stödja skyddet av miljön och insatserför civilskydd och civil säkerhet.
b)
Maximering av de socioekonomiska vinsterna och därigenom stödja Europa 2020-strategin och dess mål om smart och hållbar tillväxt för alla genom att främja användningen av jordobservation i tillämpningar och tjänster.
c)
Främjande av utvecklingen av en konkurrenskraftig europeisk rymd- och tjänsteindustri och maximering av möjligheterna för europeiska företag att utveckla och tillhandahålla innovativa system och tjänster för jordobservation.
d)
Tryggande av oberoende tillgång till kunskap om miljön och central teknik för tjänster avseende jordobservation och geoinformation och därigenom göra det möjligt för Europa att uppnåoberoende beslutsfattande och åtgärder.
e)
Stöd och bidrag till europeiska politikområden och främjande av globala initiativ, såsom Geoss.
2. För att uppnå de allmänna mål som anges i punkt 1 ska Copernicus ha följande specifika mål:
a)
Att till Copernicusanvändare leverera data och information som ska vara korrekta och tillförlitliga och som ska tillhandahållas på lång sikt och uthålligt så att de möjliggör de tjänster som avses i artikel 5.1 och svarar mot de huvudsakliga Copernicusanvändarnas behov.
b)
Att tillhandahålla varaktig och tillförlitlig tillgång till rymdbaserade data och rymdbaserad information från oberoende europeisk jordobservationskapacitet med konsekventa tekniska specifikationer som bygger på befintliga europeiska och nationella resurser och kapaciteter samt vid behov komplettera dem.
c)
Att tillhandahålla varaktig och tillförlitlig tillgång till fältdata som särskilt förlitar sig på befintliga kapaciteter som är verksamma på europeisk och nationell nivå och på globala observationssystem och nätverk.
3. Hur väl de mål som anges i punkterna 1 och 2 uppnås ska mätas med hjälp av följande resultatindikatorer:
a)
Copernicusdata och Copernicusinformation som tillgängliggörs enligt respektive servicenivåkrav för miljön, civilskydd och civil säkerhet.
b)
Ökad efterfrågan på Copernicusdata och Copernicusinformation mätt som utvecklingen av antalet användare, mängden lästa data och mervärdesinformation genom det ökade antalet tjänster i senare led samt spridningen i medlemsstaterna och unionen.
c)
Användning av Copernicusdata och Copernicusinformation av unionens institutioner och organ, internationella organisationer och europeiska, nationella, regionala eller lokala myndigheter, inbegripet graden av upptagning och tillfredsställelse bland användarna samt nyttan för europeiska samhällen.
d)
Marknadsgenomslag, inbegripet expansion av befintliga marknader och skapande av nya marknader och konkurrenskraft för de europeiska operatörerna i senare led.
e)
Långsiktig tillgång till Copernicusdata som stöder Copernicustjänster.
Artikel 5
Copernicus tjänstekomponent
1. I Copernicus tjänstekomponent ska följande tjänster ingå:
a)
Atmosfärövervakningstjänsten, som ska tillhandahålla information om europeisk luftkvalitet och atmosfärens kemiska sammansättning på global nivå. Framför allt ska tjänsten bistå med information till system för övervakning av luftkvaliteten på allt från lokal till nationell nivå samt bidra till övervakningen av sammansättningen av klimatvariabler i atmosfären, om möjligt inbegripet samverkan med trädtäckta ytor.
b)
Havsmiljöövervakningstjänsten, som ska tillhandahålla information om det fysiska tillståndet och utvecklingen i hav och marina ekosystem i både världshav och regionala europeiska havsområden, till stöd för sjösäkerhet, övervakning av avfallsflöden, havsmiljön och kust- och polarregioner och av havsresurser samt meteorologiska prognoser och klimatövervakning.
c)
Landmiljöövervakningstjänsten, som ska tillhandahålla information om markanvändning, växttäcket, snö- och istäcket, klimatförändringarna och biogeofysiska variabler, inbegripet deras utveckling till stöd för global till lokal miljöövervakning av biologisk mångfald, mark, inlands- och kustvatten, skogar och växtlighet, naturresurser samt till stöd för tillämpning i allmänhet av miljö-, jordbruks-, utvecklings-, energi-, stadsplanerings-, infrastruktur- och transportpolitik.
d)
Klimatförändringstjänsten, som ska tillhandahålla information för att öka kunskapsbasen till stöd för insatser för anpassning och begränsningsåtgärder. Den ska särskilt bidra till tillhandahållande av väsentliga klimatvariabler, klimatanalyser, prognoser och indikatorer i den skala i tid och rum som är relevant för anpassnings- och begränsningsstrategier för unionens olika områden för sektors- och samhällsnytta.
e)
Katastrofinsatstjänsten, som ska tillhandahålla information för räddningsinsatser vid olika typer av katastrofer, bland annat meteorologiska faror, geofysiska faror, avsiktliga och oavsiktliga människoskapade katastrofer och andra humanitära katastrofer, samt för förebyggande, beredskap, reaktioner och återhämtning.
f)
Säkerhetstjänsten, som ska tillhandahålla information till stöd för Europas civila säkerhetsutmaningar och förbättra kapaciteten att förebygga, förbereda sig på och reagera på kriser, särskilt gränsövervakning och övervakning till havs, men också stöd för unionens yttre åtgärder, utan att det påverkar de samarbetsarrangemang som kan ingås mellan kommissionen och olika organ inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, i synnerhet Europeiska unionens satellitcentrum.
2 Det tillhandahållandet av tjänster som avses i punkt 1 ska beakta subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt vara kostnadseffektivt och decentraliserat i lämpliga fall, varvid befintliga rymdbaserade och markbaserade data och referensdata på europeisk nivå samt kapaciteterna i medlemsstaterna integreras, så att överlappningar kan undvikas. Insamling av nya data som överlappar befintliga källor ska undvikas, förutom när användningen av befintliga eller uppgraderbara dataset inte är tekniskt genomförbar, kostnadseffektiv eller möjlig vid lämplig tidpunkt.
Man ska inom tjänsterna tillämpa rigorösa system för kvalitetskontroll och tillhandahålla information om tjänstenivåer, inbegripet tillgång, tillförlitlighet, kvalitet och punktlighet.
3. För att trygga utvecklingen av de tjänster som avses i punkt 1 och deras upptagning i den offentliga sektorn ska även följande insatser genomföras:
a)
Utveckling som syftar till att öka tjänsternas kvalitet och effektivitet, inklusive ändringar och anpassningar, undvika och minska operativa risker samt utnyttja synergieffekter med näraliggande verksamhet, såsom inom Horisont 2020.
b)
Stödjande verksamhet för att främja användningen och nyttiggörandet av Copernicusdata och Copernicusinformation för
i)
offentliga myndigheter som ansvarar för utformning, genomförande, verkställande eller övervakning av en offentlig tjänst eller ett politikområde som avses i punkt 1; detta ska omfatta kapacitetsbyggande och utveckling av standardförfaranden och verktyg för att integrera Copernicusdata och Copernicusinformation i användarnas arbetsflöde,
ii)
andra användare eller tillämpningar i senare led; detta ska inbegripa uppsökande verksamhet, utbildning och spridning.
Artikel 6
Copernicus rymdkomponent
1. Copernicus rymdkomponent ska tillhandahålla rymdbaserade observationer och främst betjäna de tjänster som nämns i artikel 5.1.
2. Copernicus rymdkomponent ska bestå av särskilda satellituppdrag och data från bidragande satellituppdrag och inbegripa följande verksamheter:
a)
Tillhandahållande av rymdbaserade observationer, vilket inbegriper följande:
i)
Genomförande, underhåll och drift av särskilda satellituppdrag, inbegripet styrning av satelliter, övervakning och kontroll av satelliterna, mottagning, behandling, arkivering och spridning av data samt permanent kalibrering och validering.
ii)
Tillhandahållande av fältdata för kalibrering och validering av särskilda observationer.
iii)
Tillhandahållande, arkivering och spridning av data från bidragande satellituppdrag som kompletterar data från särskilda satellituppdrag.
b)
Verksamhet som behövs på grund av nya behov hos användarna, vilket inbegriper följande:
i)
Kartläggning av luckor i observationerna och specifikationer för nya särskilda satellituppdrag med utgångspunkt i användarnas behov.
ii)
Utveckling för att modernisera och komplettera de särskilda satellituppdragen, däribland konstruktion och upphandling av nya delar av den berörda rymdinfrastrukturen.
c)
Skydd av satelliter mot kollisionsrisken med hänsyn till unionens ram för rymdövervakning och spårning.
d)
Säkert urdrifttagande av uttjänta satelliter.
Artikel 7
Copernicus fältdata-komponent
1. Copernicus in situ-komponent ska ge tillgång till fältdata och främst betjäna de Copernicustjänster som avses i artikel 5.1.
Den ska inbegripa följande verksamheter:
a)
Tillhandahållande av fältdata till de operativa tjänsterna, inbegripet fältdata från tredje part på det internationella planet, på grundval av befintliga kapaciteter.
b)
Samordning och harmonisering av insamling och tillhandahållande av fältdata.
c)
Tekniskt bistånd till kommissionen i fråga om tjänstekraven på data från in situ-observationer.
d)
Samarbete med operatörer av jordbaserade resurser för att främja enhetlighet inom utvecklingsverksamhet avseende infrastruktur och nätverk för in situ-observationer.
e)
Kartläggning av luckor i fältobservationer som inte kan fyllas av befintlig infrastruktur och nätverk, inklusive på global nivå, och åtgärdande av dessa luckor, med respekt för subsidiaritetsprincipen.
2. Fältdata ska användas i Copernicus i enlighet med tillämpliga rättigheter för tredje part, inklusive sådana som omfattar medlemsstater, samt tillämpliga begränsningar för användning och vidaredistribution.
3. I enlighet med artikel 58.1 c i budgetförordningen får kommissionen helt eller delvis anförtro verksamheten inom fältdatakomponenten åt de tjänsteoperatörer som avses i artikel 11.1 i den här förordningen eller, när övergripande samordning krävs, åt Europeiska miljöbyrån.
Artikel 8
Finansieringsram
1. Finansieringsramen för genomförandet av den verksamhet som avses i artiklarna 5, 6 och 7 fastställs till 4 291,48 miljoner EUR i löpande priser för perioden 1 januari 2014-31 december 2020.
2. Det belopp som avses i punkt 1 ska delas upp i följande utgiftskategorier i löpande priser:
a)
För den verksamhet som avses i artiklarna 5 och 7: 897,415 miljoner EUR.
b)
För den verksamhet som avses i artikel 6: 3 394,065 miljoner EUR, inklusive maxbeloppet på 26,5 miljoner EUR för den verksamhet som avses i artikel 6.2 c.
3. Kommissionen får omfördela medel från en utgiftskategori enligt punkt 2 a och b till en annan upp till ett tak på 10 % av det belopp som avses i punkt 1. Om omfördelningen ger ett ackumulerat belopp på över 10 % av det belopp som avses i punkt 1, ska kommissionen rådfråga Copernicuskommittén i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 30.3.
4. Ränta från förfinansiering som utbetalas till enheter med ansvar för indirekt genomförande av budgeten ska anslås till verksamheter som regleras i delegeringsavtalet eller kontraktet mellan kommissionen och den aktuella enheten. I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning ska enheter med ansvar för indirekt genomförande av budgeten öppna konton som gör det möjligt att särskilja medel och motsvarande ränta.
5. De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom gränserna för den fleråriga budgetramen. Om den verksamhet som ett budgetåtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår, får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden.
6. De till Copernicus anslagna medlen får också täcka de utgifter för förberedelser, övervakning, kontroller, revision och utvärderingar som direkt krävs för Copernicus förvaltning och för att dess mål ska uppnås, inbegripet studier, möten, information och kommunikation samt utgifter för IT-nät för informationsbehandling och dataöverföring.
7. Kommissionen får anförtro genomförandet av Copernicus åt de enheter som avses i artikel 58.1 c i budgetförordningen. När Copernicus budget genomförs genom indirekt förvaltning på grundval av artikel 10.3 eller 11.1, ska upphandlingsreglerna för de enheter som anförtros uppgifter som ingår i budgetgenomförandet tillämpas i den utsträckning som detta är tillåtet enligt artikel 60 i budgetförordningen. Särskilda justeringar som krävs för dessa regler, vilket även inbegriper förlängning av befintliga kontrakt, ska fastställas i motsvarande delegeringsavtal.
KAPITEL II
STYRNINGEN AV COPERNICUS
Artikel 9
Kommissionens uppgifter
1. Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för Copernicus och för samordningen mellan programmets olika komponenter. Kommissionen ska förvalta de medel som fördelas enligt förordningen och övervaka genomförandet av Copernicus, inbegripet fastställande av prioriteringar, användarnas medverkan, kostnader, tidsplan, prestanda och upphandling.
2. Kommissionen ska på unionens vägnar och på de områden där unionen är behörig sköta förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer och samordna Copernicus med verksamhet på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå.
3. Kommissionen ska underlätta samordnade bidrag från medlemsstaterna i syfte att operativt tillhandahålla tjänsterna och se till att nödvändiga observationsdata är tillgängliga på lång sikt.
4. Kommissionen ska stödja en lämplig utveckling av Copernicustjänster och se till att Copernicus kompletterar, är förenligt med och är kopplat till andra tillämpliga politikområden, instrument, program och åtgärder inom unionen för att se till att dessa politikområden, instrument, program och åtgärder drar nytta av Copernicustjänster.
5. Kommissionen ska främja en långsiktig och stabil investeringsmiljö och samråda med intressenter när den fattar beslut om att byta produkter för såväl Copernicusdata som Copernicusinformationstjänster som omfattas av denna förordning.
6. Kommissionen ska se till att alla enheter som anförtros genomförandeuppgifter ska tillhandahålla alla medlemsstaterna sina tjänster.
7. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 31 om fastställande av datakraven för utveckling av Copernicus tjänstekomponent som avses i artikel 5.1.
8. Kommissionen ska anta genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4 när det gäller
a)
de tekniska specifikationerna för Copernicus tjänstekomponent enligt artikel 5.1 när det gäller dess genomförande,
b)
de tekniska specifikationerna för Copernicus rymdkomponent enligt artikel 6 när det gäller dess genomförande och utveckling på grundval av användarnas behov.
9. Kommissionen ska i god tid tillhandahålla medlemsstaterna och Europaparlamentet all relevant information om Copernicus, särskilt när det gäller riskhantering, totalkostnad, årliga driftskostnader för varje viktig del i Copernicus infrastruktur, tidsplan, prestanda, upphandling samt bedömning av hantering av immateriella rättigheter.
Artikel 10
Europeiska rymdorganisationens uppgifter
1. Kommissionen ska ingå ett delegeringsavtal med ESA, som ska anförtros följande uppgifter:
a)
Säkerställa den tekniska samordningen i Copernicus rymdkomponent.
b)
Fastställa den övergripande systemarkitekturen för Copernicus rymdkomponent och dess utveckling med utgångspunkt i användarnas behov, som samordnas av kommissionen.
c)
Förvalta de medel som fördelas.
d)
Säkerställa övervaknings- och kontrollförfarandena.
e)
Utforma nya särskilda satellituppdrag.
f)
Upphandla återkommande särskilda satellituppdrag.
g)
Genomföra särskilda satellituppdrag, med undantag för sådana som genomförs av Eumetsat i enlighet med punkt 2 i denna artikel.
h)
Samordna en tidsplan för tillgång till data från bidragande satellituppdrag från Copernicustjänster.
i)
Förvärva åtkomsträttigheter och förhandla om villkor för användningen av de kommersiella satellitdata som krävs för de Copernicustjänster som avses i artikel 5.1.
2. Kommissionen ska ingå ett delegeringsavtal med Eumetsat, som ska anförtros ansvaret att genomföra särskilda satellituppdrag och ge tillgång till data från bidragande satellituppdrag i enlighet med sitt mandat och sin sakkunskap.
3. Delegeringsavtalen med ESA och Eumetsat ska ingås på grundval av ett beslut om delegering som antas av kommissionen i enlighet med artikel 58.1 c i budgetförordningen.
4. I enlighet med artikel 60 i budgetförordningen ska ESA och Eumetsat om lämpligt fungera som upphandlande myndigheter med befogenhet att fatta beslut om genomförande och samordning av de upphandlingsuppgifter som delegerats till dem.
5. I den mån det är nödvändigt för de uppgifter och det budgetgenomförande som delegeras, ska de allmänna villkoren för förvaltningen av de medel som anförtros ESA och Eumetsat fastställas i delegeringsavtalen, där vid behov ESA:s långtidsscenarier också ska beaktas. Avtalen ska särskilt fastställa de åtgärder som ska genomföras i fråga om utveckling, upphandling och drift av Copernicus rymdkomponent, därtill hörande finansiering, förvaltningsförfaranden och övervaknings- och inspektionsåtgärder, åtgärder som ska tillämpas om kontrakt inte genomförs på tillfredsställande sätt i fråga om kostnader, tid, resultat och upphandling samt bestämmelser om rättigheter till alla materiella och immateriella tillgångar.
6. I övervaknings- och inspektionsåtgärderna ska det särskilt ingå ett system för preliminär kostnadsberäkning, systematisk information till kommissionen om kostnaderna och tidsplanen och, i händelse av skillnader mellan planerad budget, resultat och tidsplan, korrigeringar som säkerställer genomförandet av verksamheten inom ramen för anslagna medel.
7. Copernicuskommittén ska höras i samband med sådana beslut om delegering som avses i punkt 3 i denna artikel i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 30.3. Copernicuskommittén ska i förväg underrättas om delegeringsavtal som unionen, företrädd av kommissionen, ska ingå med ESA och Eumetsat.
8. Kommissionen ska informera Copernicuskommittén om resultaten av utvärderingen av upphandlingsförfarandena och de kontrakt med privata enheter som ESA och Eumetsat ska ingå, inbegripet information som rör underentreprenad.
Artikel 11
Tjänsteoperatörer
1. Kommissionen får, om åtgärdernas särskilda karaktär och befintlig särskild sakkunskap, mandat, drifts- och förvaltningskapacitet motiverar detta, genom delegeringsavtal eller andra typer av överenskommelser anförtro bland annat följande enheter genomförandeuppgifter avseende tjänstekomponenten:
a)
Europeiska miljöbyrån (EEA),
b)
Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex),
c)
Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa),
d)
Europeiska unionens satellitcentrum (EUSC),
e)
Europacentret för medellånga väderprognoser (ECMWF), och
f)
andra relevanta europeiska organ, grupperingar eller konsortier för nationella organ.
Delegeringsavtalen med tjänsteoperatörerna ska ingås på grundval av ett beslut om delegering som fattas av kommissionen i enlighet med artikel 58.1 c i budgetförordningen.
2. Vid valet av de enheter som avses i punkt 1 ska vederbörlig hänsyn tas till kostnadseffektiviteten i att anförtro enheten uppgifterna, liksom inverkan på enhetens styrstrukturer, budget och personalresurser.
3. Copernicuskommittén ska höras i samband med sådana beslut om delegering som avses i punkt 1 i denna artikel i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 30.3. Copernicuskommittén ska underrättas i förväg om delegeringsavtal som ingås mellan unionen, företrädd av kommissionen, och tjänsteoperatörerna.
Artikel 12
Kommissionens arbetsprogram
1. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett årligt arbetsprogram för Copernicus i enlighet med artikel 84 i budgetförordningen.
2. Det årliga arbetsprogrammet ska inbegripa en genomförandeplan som noga ska beskriva åtgärderna för de Copernicuskomponenter som avses i artiklarna 5, 6 och 7 samt vara framsynt och beakta nya behov hos användarna och den tekniska utvecklingen.
3. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4 i den här förordningen.
Artikel 13
Samarbete med medlemsstaterna
1. Kommissionen ska samarbeta med medlemsstaterna för att förbättra det inbördes utbytet av data och information och främja utvecklingen av spridning av data på regional och lokal nivå. Kommissionen ska sträva efter att säkerställa att data och information som krävs finns tillgänglig för Copernicus. Medlemsstaternas bidragande satellituppdrag och tjänsteinfrastruktur och fältdatainfrastruktur är mycket viktiga bidrag till Copernicus.
2. Kommissionen får genom genomförandeakter anta åtgärder för att främja medlemsstaternas användning av Copernicusdata och Copernicusinformation och stödja deras tillgång till teknik och utveckling inom jordobservation. Sådana åtgärder får inte få till följd att konkurrensen snedvrids. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4.
KAPITEL III
OFFENTLIG UPPHANDLING
AVSNITT I
Allmänna bestämmelser tillämpliga på offentlig upphandling
Artikel 14
Allmänna principer
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.7 och sådana åtgärder som krävs för att skydda unionens väsentliga säkerhetsintressen eller den allmänna säkerheten, eller för att uppfylla unionens krav i fråga om exportkontroll, ska budgetförordningen, och framför allt principerna om öppen och sund konkurrens längs hela leveranskedjan, inledning av upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler, urvalskriterier och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare, tillämpas på Copernicus.
Artikel 15
Specifika mål
Under upphandlingsförfarandet ska de upphandlande myndigheterna i sina anbudsinfordringar eftersträva följande mål:
a)
Främjande av ett så brett och öppet deltagande som möjligt för alla ekonomiska aktörer i hela unionen, framför allt nya aktörer och små och medelstora företag, bland annat genom att uppmuntra anbudsgivarna att anlita underentreprenörer.
b)
Undvikande av eventuellt missbruk av dominerande ställning och beroende av en enda leverantör.
c)
Utnyttjande av tidigare offentliga investeringar och lärdomar samt industriell erfarenhet och kompetens, samtidigt som man ser till att bestämmelserna om konkurrensutsatta anbudsförfaranden efterlevs.
d)
Upphandling från flera leverantörer när så är lämpligt för att säkerställa bättre helhetskontroll över Copernicus, dess kostnader och tidsplan.
e)
Beaktande, när så är lämpligt, av den totala kostnaden under hela livscykeln för den vara, tjänst eller byggentreprenad som upphandlas.
AVSNITT II
Specifika bestämmelser tillämpliga på offentlig upphandling
Artikel 16
Sunda konkurrensvillkor
Den upphandlande myndigheten ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa sunda konkurrensvillkor när en ekonomisk aktörs tidigare deltagande i verksamhet med anknytning till den verksamhet som upphandlingen avser
a)
kan ge den ekonomiska aktören väsentliga fördelar i fråga om privilegierad tillgång till uppgifter och därigenom föranleda oro för likabehandlingsprincipens efterlevnad, eller
b)
påverkar normala konkurrensvillkor eller opartiskheten och objektiviteten vid tilldelningen eller genomförandet av kontrakten.
Dessa åtgärder får inte snedvrida konkurrensen eller äventyra likabehandling eller sekretess för insamlade uppgifter om företag, om deras kommersiella relationer eller om deras kostnadsstruktur. I detta sammanhang ska åtgärderna beakta det planerade kontraktets karaktär och former.
Artikel 17
Informationssäkerhet
När det gäller kontrakt som involverar, kräver och/eller innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska den upphandlande myndigheten i upphandlingsdokumenten precisera vilka åtgärder och krav som är nödvändiga för att säkerställa säkerheten för denna information på erforderlig nivå.
Artikel 18
Tillförlitlighet hos leveranserna
Den upphandlande myndigheten ska i upphandlingsdokumenten precisera vilka krav den ställer på tillförlitlighet hos leveranserna och tillhandahållandet av tjänsterna för fullgörande av kontraktet.
Artikel 19
Villkorade flerfaskontrakt
1. Den upphandlande myndigheten får genomföra upphandling i form av villkorade flerfaskontrakt.
2. Villkorade flerfaskontrakt ska omfatta en fast fas, som åtföljs av ett budgetåtagande som resulterar i ett fast åtagande att tillhandahålla de kontraktsenliga bygg- och anläggningsarbetena, varorna eller tjänsterna för denna fas, samt en eller flera faser där både budgeten och utförandet är villkorade. I upphandlingsdokumenten ska det anges vilka element som ingår i det villkorade flerfaskontraktet. Särskilt ska föremål, pris eller former för fastställande av pris samt former för tillhandahållande av bygg- och anläggningsarbetena, varorna och tjänsterna i varje fas anges.
3. Prestationerna i den fasta fasen ska utgöra en sammanhängande helhet; samma sak gäller prestationerna i varje villkorad fas, med beaktande av alla föregående faser.
4. För utförandet av varje villkorad fas ska den upphandlande myndigheten fatta ett beslut som meddelas uppdragstagaren på de villkor som anges i kontraktet. När en villkorad fas bekräftas för sent eller inte bekräftas alls kan uppdragstagaren, om kontraktet medger detta, få ersättning i form av vänteersättning eller avtalsvite på de villkor som anges i kontraktet.
5. Om den upphandlande myndigheten konstaterar att de bygg- och anläggningsarbeten, leveranser av varor eller tjänster som överenskommits inom en viss fas inte slutförts får den, om kontraktet medger detta, kräva skadestånd och säga upp kontraktet på de villkor som anges i detta.
Artikel 20
Självkostnadsbaserade kontrakt
1. Den upphandlande myndigheten kan, på de villkor som anges i punkt 2, välja att upphandla ett kontrakt som helt eller delvis är självkostnadsbaserat inom ramen för ett pristak.
Det pris som ska betalas för sådana kontrakt ska utgöras av ersättning för samtliga direkta utgifter som uppdragstagaren har haft på grund av kontraktets genomförande, såsom personalkostnader, materialkostnader eller kostnader för förbrukningsmateriel och användning av utrustning och infrastruktur som krävs för genomförande av kontraktet. Till dessa utgifter ska läggas antingen ett schablonbelopp som täcker allmänna omkostnader och vinst eller ett belopp som täcker allmänna omkostnader och en andel som fastställs med ledning av måluppfyllelse och leverans i tid.
2. Den upphandlande myndigheten får välja helt eller delvis självkostnadsbaserade kontrakt när det är objektivt omöjligt att exakt ange ett fast pris och om det skäligen kan visas att ett sådant fast pris skulle bli orimligt högt på grund av osäkerhetsfaktorer kring genomförandet av kontraktet av något av följande skäl:
a)
Upphandlingen rör mycket komplexa element eller bygger på ny teknik och medför därför betydande teknisk osäkerhet.
b)
Den verksamhet som kontraktet avser måste av operativa skäl inledas utan dröjsmål trots att det ännu inte är möjligt att fastställa ett fast och slutgiltigt totalpris, eftersom det föreligger betydande osäkerhetsfaktorer eller eftersom kontraktets genomförande delvis beror på genomförandet av andra kontrakt.
3. Pristaket för ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt ska vara det maximala belopp som kan utbetalas. Det får inte överskridas utom i vederbörligen motiverade undantagsfall med den upphandlande myndighetens medgivande på förhand.
4. I upphandlingsdokumenten för helt eller delvis självkostnadsbaserade kontrakt ska följande anges:
a)
Kontraktets karaktär, dvs. att det är fråga om ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt med ett pristak.
b)
För delvis självkostnadsbaserade kontrakt, vilka delar av upphandlingen som omfattas av självkostnadspris.
c)
Pristakets belopp.
d)
Tilldelningskriterier, som särskilt ska göra det möjligt att bedöma den preliminära budgetens rimlighet, vilka kostnader som är ersättningsgilla, formerna för fastställande av sådana kostnader och sådan vinst som nämns i anbudet.
e)
Den typ av tillägg som enligt punkt 1 ska tillämpas på utgifterna.
f)
Bestämmelser och förfaranden för att fastställa huruvida anbudsgivarens planerade kostnader för kontraktets genomförande är ersättningsgilla, i enlighet med principerna i punkt 5.
g)
Bokföringsregler som anbudsgivarna ska följa.
h)
För delvis självkostnadsbaserade kontrakt som ska omräknas till fasta, slutgiltiga priser, parametrarna för denna omräkning.
5. De kostnader som uppdragstagaren ådrar sig under genomförandet av ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt ska endast berättiga till ersättning om följande villkor är uppfyllda:
a)
De har verkligen uppstått under kontraktets löptid, med undantag för kostnader för utrustning, infrastruktur och immateriella tillgångar som krävs för genomförandet av kontraktet, vilka får betraktas som ersättningsgilla upp till hela sitt anskaffningsvärde.
b)
De anges i den preliminära budgeten, eventuellt ändrad av tilläggsavtal till det ursprungliga kontraktet.
c)
De är nödvändiga för genomförandet av kontraktet.
d)
De har sitt upphov i och kan tillskrivas genomförandet av kontraktet.
e)
De är särskiljbara, verifierbara, registrerade i uppdragstagarens bokföring och fastställda enligt de redovisningsstandarder som anges i kravspecifikationen och kontraktet.
f)
De uppfyller kraven i tillämplig skatte- och socialrätt.
g)
De avviker inte från kontraktsvillkoren.
h)
De är rimliga, motiverade och förenliga med kraven på sund ekonomisk förvaltning, särskilt kraven på sparsamhet och resurseffektivitet.
Uppdragstagaren ska vara ansvarig för registrering av sina kostnader och för att god ordning råder i bokföringen och alla andra handlingar som krävs för att styrka att de kostnader för vilka ersättning begärs verkligen uppstått och överensstämmer med principerna i denna artikel. De kostnader som uppdragstagaren inte kan styrka ska betraktas som ogiltiga och ska inte leda till ersättning.
6. Den upphandlande myndigheten ska vara ansvarig för följande uppgifter för att säkerställa ett korrekt genomförande av självkostnadsbaserade kontrakt:
a)
Den ska bestämma ett så realistiskt pristak som möjligt och samtidigt lämna tillräckligt med flexibilitet för att tekniska osäkerhetsfaktorer ska kunna beaktas.
b)
Den ska räkna om delvis självkostnadsbaserade kontrakt till kontrakt med fasta, slutgiltiga totalpris så snart som det under kontraktets genomförande är möjligt att fastställa ett sådant fast, slutgiltigt pris. Därför ska den fastställa parametrarna för omräkning av självkostnadsbaserade kontrakt till kontrakt med fast, slutgiltigt pris.
c)
Den ska vidta uppföljnings- och kontrollåtgärder, som särskilt inbegriper ett system för preliminär uppskattning av kostnaderna.
d)
Den ska fastställa adekvata principer, verktyg och förfaranden för genomförandet av kontraktet, särskilt för att kartlägga kostnader och kontrollera att uppdragstagarens och dennes underentreprenörers kostnader under genomförandet av kontraktet berättigar till ersättning, samt för att foga tilläggsavtal till kontraktet.
e)
Den ska kontrollera att uppdragstagaren och dennes underentreprenörer följer de redovisningsstandarder som anges i kontraktet och följer kravet att tillhandahålla redovisningshandlingar som ger en sann och rättvisande bild av bokföringen.
f)
Den ska under hela kontraktets genomförande löpande säkerställa effektiviteten i de principer, verktyg och förfaranden som avses i led d.
Artikel 21
Tilläggsavtal
Den upphandlande myndigheten och uppdragstagarna får ändra kontraktet genom ett tilläggsavtal, förutsatt att tilläggsavtalet uppfyller alla nedanstående villkor:
a)
Det ändrar inte föremålet för kontraktet.
b)
Det rubbar inte kontraktets ekonomiska jämvikt.
c)
Det innehåller inga nya villkor som, om de hade ingått i de ursprungliga upphandlingsdokumenten, skulle ha gjort det möjligt att godkänna andra anbudsgivare än dem som ursprungligen godkändes eller att välja ett annat anbud än det som ursprungligen valdes.
Artikel 22
Underentreprenad
1. Den upphandlande myndigheten ska begära av anbudsgivaren att denne genom konkurrensutsatt upphandling på lämpliga nivåer av underentreprenad lägger ut en del av upphandlingen på andra företag än dem som tillhör anbudsgivarens grupp av företag, särskilt på nya aktörer och små och medelstora företag.
2. Den upphandlande myndigheten ska ange hur stor del av kontraktet som ska läggas ut på underentreprenad i form av ett intervall från minsta möjliga till största möjliga procentandel. Den ska säkerställa att dessa procentandelar är proportionella i förhållande till kontraktets föremål och värde, med beaktande av den berörda verksamhetssektorns art och framför allt den konstaterade konkurrenssituationen och industripotentialen.
3. Om anbudsgivaren i sitt anbud meddelar sin avsikt att inte lägga ut någon del av kontraktet på underentreprenad, eller bara lägga ut en del som understiger minsta möjliga procentandel i intervallet i punkt 2, ska anbudsgivaren meddela den upphandlande myndigheten skälen till detta. Den upphandlande myndigheten ska vidarebefordra denna information till kommissionen.
4. Den upphandlande myndigheten får avvisa underentreprenörer som valts av kandidaten i samband med tilldelningen av den huvudsakliga upphandlingen eller av den utvalde anbudsgivaren i samband med kontraktets genomförande. Avvisandet ska motiveras skriftligt och får inte grundas på andra kriterier än dem som användes för urval av anbudsgivare vid den huvudsakliga upphandlingen.
KAPITEL IV
DATA- OCH SÄKERHETSPOLICY
Artikel 23
Informationspolicy för Copernicusdata och Copernicusinformation
1. Copernicusdata- och Copernicusinformationspolicyn för de åtgärder som finansieras inom Copernicus ska stödja de mål som avses i artikel 4 och följande särskilda mål:
a)
Främja användning och spridning av Copernicusdata och Copernicusinformation.
b)
Stärka de europeiska jordobservationsmarknaderna, särskilt när det gäller tjänster i förädlingsledet, för att främja tillväxt och sysselsättning.
c)
Bidra till varaktig och kontinuerlig tillgång till Copernicusdata och Copernicusinformation.
d)
Stödja europeisk forsknings-, teknik- och innovationsverksamhet.
2. Data från särskilda satellituppdrag och Copernicusinformation ska tillgängliggöras genom Copernicus spridningsplattformar, enligt på förhand fastställda tekniska villkor, fullständigt, öppet och kostnadsfritt, och med följande förbehåll:
a)
Licensvillkor för data och information från tredje part.
b)
Format, egenskaper och spridningssätt.
c)
Unionens eller dess medlemsstaters säkerhetsintressen och yttre förbindelser.
d)
Risk för störning, av säkerhetsskäl eller tekniska skäl, i det system som tar fram Copernicusdata och Copernicusinformation.
e)
Säkerställande av tillförlitlig tillgång till Copernicusdata och Copernicusinformation för europeiska användare.
Artikel 24
Villkor och begränsningar för tillgång till och användning av Copernicusdata och Copernicusinformation
1. Kommissionen får med beaktande av en tredje parts data- och informationspolicy och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser och förfaranden för rymdinfrastruktur och markbaseradinfrastruktur som står under nationell kontroll eller under kontroll av internationella organisationer anta delegerade akter enligt artikel 31 med avseende på följande:
a)
Villkor och förfaranden för tillgång till, registrering av och användning av Copernicusdata och Copernicusinformation, inbegripet spridningssätt.
b)
Särskilda tekniska kriterier som krävs för att förebygga störningar av Copernicusdata och Copernicusinformation, bland annat tillgångsprioritering.
c)
Kriterier och förfaranden för begränsning av införskaffande eller spridning av Copernicusdata och Copernicusinformation på grund av motstridiga rättigheter.
2. Kommissionen får med beaktande av en tredje parts data- och informationspolicy och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser och förfaranden för rymdinfrastruktur och markbaserad infrastruktur som står under nationell kontroll eller under kontroll av internationella organisationer anta åtgärder i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4 med avseende på följande:
a)
Tekniska specifikationer för överföring och användning av data från särskilda satellituppdrag som sänds till mottagningsstationer eller via särskilda bredbandsförbindelser som inte ingår i Copernicusprogrammet.
b)
Tekniska specifikationer för arkivering av Copernicusdata och Copernicusinformation.
3. Kommissionen ska utforma relevanta licensvillkor och licensförfaranden för data från särskilda satellituppdrag och Copernicusinformation, och överföring av satellitdata till mottagningsstationer eller via särskilda bredbandsförbindelser till stationer som inte ingår i Copernicusprogrammet, i enlighet med denna förordning och tillämpliga rättigheter för tredje part.
Artikel 25
Skydd av säkerhetsintressen
1. Kommissionen ska utvärdera säkerhetsramarna för Copernicus med beaktande av de mål som avses i artikel 4. I detta syfte ska kommissionen bedöma de nödvändiga säkerhetsåtgärder som ska utformas för att undvika risker eller hot mot unionens eller medlemsstaternas intressen eller säkerhet, särskilt för att säkerställa efterlevnad av de principer som anges i beslut 2001/844/EG och beslut 2013/488/EU.
2. På grundval av den utvärdering som avses i punkt 1 ska kommissionen genom genomförandeakter fastställa de säkerhetsrelaterade tekniska specifikationer som krävs för Copernicus. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.4.
3. Kommissionen får bistås av oberoende experter från medlemsstaterna för att fastställa de tekniska specifikationerna för de säkerhetsramar som avses i punkt 2.
4. Utan hinder av vad som sägs i punkt 2 ska rådet anta de åtgärder som krävs närhelst unionens eller medlemsstaternas säkerhet skulle kunna påverkas av data eller information som lämnas av Copernicus.
5. När säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter tas fram eller hanteras inom Copernicus ska alla deltagare säkerställa en skyddsnivå som motsvarar den som ges genom de regler som återfinns i bilagan till beslut 2001/844/EG och i bilagorna till beslut 2013/488/EU.
KAPITEL V
ÖVRIGT
Artikel 26
Internationellt samarbete
1. Följande länder eller internationella organisationer får delta i Copernicus på grundval av relevanta avtal:
a)
Länder i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är avtalsslutande parter i EES-avtalet, i enlighet med villkoren i det avtalet.
b)
Kandidatländerna och potentiella kandidater i enlighet med respektive ramavtal eller ett protokoll till ett associeringsavtal om de allmänna principerna och villkoren för dessa länders deltagande i unionsprogram.
c)
Schweiziska edsförbundet, andra tredjeländer än de som avses i leden a och b samt internationella organisationer, i enlighet med avtal som ingåtts mellan unionen och sådana tredjeländer eller internationella organisationer på grundval av artikel 218 i EUF-fördraget och där villkoren och detaljerade bestämmelser för deras deltagande fastställs.
2. De länder eller internationella organisationer som avses i punkt 1 får lämna ekonomiskt stöd eller naturabidrag till Copernicus. Det ekonomiska stödet och de bidragen ska betraktas som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, i enlighet med artikel 21.2 i budgetförordningen och får tas emot enligt de villkor som anges i avtalet med det ifrågavarande tredjelandet eller den ifrågavarande internationella organisationen.
3. Internationell samordning av observationssystem och informationsutbyte i samband därmed kan behandlas av Copernicus för att stärka dess globala dimension och komplementaritet med beaktande av befintliga internationella avtal och samordningsprocesser.
Artikel 27
Skyddet av unionens ekonomiska intressen
1. Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt Copernicus, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oegentligheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner.
2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt Copernicus.
3. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får göra utredningar, däribland kontroller på platsen och inspektioner, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (14) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (15) i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller kontrakt som finansieras enligt Copernicus.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska befogenheten att utföra revision och utredningar uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf enligt deras respektive befogenheter i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, kontrakt, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås för genomförandet av Copernicus.
Artikel 28
Äganderätt
1. Unionen ska vara ägare till samtliga materiella tillgångar och innehavare av samtliga immateriella rättigheter som skapas eller utvecklas inom ramen för Copernicus, om inte annat följer av avtal som i förekommande fall ingåtts med tredje part när det gäller befintliga äganderätter.
2. Villkoren för överlåtelse av äganderätt till unionen ska anges i sådana avtal som avses i punkt 1.
3. Kommissionen ska genom en lämplig ram säkerställa optimal användning av de tillgångar som avses i denna artikel; i synnerhet ska den förvalta de immateriella rättigheter som rör Copernicus så effektivt som möjligt, med hänsyn till behovet av att skydda och ge värde åt unionens immateriella rättigheter, samtliga intressenters intressen och nödvändigheten av en harmonisk utveckling av marknaderna och av den nya tekniken samt tjänsternas kontinuitet. För detta ändamål ska den se till att de kontrakt som ingås inom Copernicus omfattar möjligheten att överlåta eller ge licens för immateriella rättigheter som uppkommer genom arbete i Copernicus.
Artikel 29
Bistånd till kommissionen
Kommissionen får bistås av oberoende experter från olika områden med koppling till Copernicus verksamhetsområde och från en bred krets av berörda parter, inklusive företrädare för Copernicusanvändarna och nationella enheter med ansvar för rymdfrågor, för att tillhandahålla kommissionen nödvändig teknisk och vetenskaplig expertis liksom tvärvetenskapliga och ämnesövergripande perspektiv med beaktande av relevanta befintliga initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå.
Artikel 30
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté (nedan kallad Copernicuskommittén). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
Copernicuskommittén ska sammanträda i särskilda konstellationer särskilt när det gäller säkerhetsaspekter (säkerhetsstyrelsen).
2. Copernicuskommittén ska inrätta ett användarforum som en arbetsgrupp för att bistå Copernicuskommittén när det gäller aspekter på användarkrav, i enlighet med sin arbetsordning.
3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
4. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
5. Företrädare för de enheter till vilka Copernicus uppgifter anförtros ska när så är lämpligt delta som observatörer i arbetet i Copernicuskommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning.
6. De avtal som ingås av unionen i enlighet med artikel 26 får, vid behov, föreskriva deltagande i Copernicuskommitténs arbete av företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer i enlighet med villkoren i kommitténs arbetsordning.
7. Copernicuskommittén ska sammanträda regelbundet, helst en gång i kvartalet. Kommissionen ska vid varje möte lämna en rapport om framstegen med Copernicus. Dessa rapporter ska ge en allmän överblick över Copernicus status och utveckling, särskilt med avseende på riskhantering, kostnader, tidsplan, genomförande, upphandling och relevant rådgivning som tillhandahållits kommissionen.
Artikel 31
Utövande av delegeringen
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 9.7 och 24.1 ska ges till kommissionen för den tid som Copernicus pågår.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9.7 och 24.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artiklarna 9.7 och 24.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 32
Utvärdering
1. Senast den 31 december 2017 ska kommissionen efter samråd med berörda parter utarbeta en utvärderingsrapport om uppfyllelsen av målen för alla uppgifter som finansieras av Copernicus i fråga om resultat och genomslag, europeiskt mervärde och effektiv resursanvändning. Det ska bedömas huruvida alla mål fortfarande är relevanta, och hur åtgärderna bidrar till de mål som nämns i artikel 4 och till organisationsstrukturens prestanda och omfattningen av utvecklade tjänster. Bedömningen ska inbegripa en bedömning om ett eventuellt deltagande av relevanta europeiska byråer (inklusive Europeiska byrån för GNSS) och vid behov åtföljas av relevanta lagstiftningsförslag.
Särskilt ska det bedömas hur Copernicusdata- och Copernicusinformationspolicyn har påverkat intressenter och användare i senare led samt inflytandet på företagen och på nationella och privata investeringar i jordobservationsinfrastrukturer.
2. Kommissionen ska utföra den utvärdering som avses i punkt 1 i nära samarbete med de driftsansvariga och Copernicusanvändarna och ska granska Copernicus ändamålsenlighet och effektivitet och dess bidrag till de mål som anges i artikel 4. Kommissionen ska vidarebefordra resultatet av dessa utvärderingar till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén och ska vid behov föreslå lämpliga åtgärder.
3. Kommissionen får, när så krävs med bistånd av oberoende enheter, företa en utvärdering av hur projekten har genomförts och vilken inverkan deras genomförande har haft i syfte att bedöma om målen har uppnåtts, bland annat i fråga om miljöskydd.
4. Kommissionen får begära att en medlemsstat tillhandahåller en särskild utvärdering av åtgärder och därtill hörande projekt som finansieras enligt denna förordning, eller i förekommande fall förser kommissionen med de uppgifter och det bistånd som krävs för att utvärdera sådana projekt.
Artikel 33
Upphävande
1. Förordning (EU) nr 911/2010 ska upphöra att gälla.
2. Eventuella åtgärder som vidtagits på grundval av förordning (EU) nr 911/2010 ska fortsätta att gälla.
3. Hänvisningar till den upphävda förordningen (EU) nr 911/2010 ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.
Artikel 34
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 april 2014.