РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT
av den 13 september 2013
om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern och om upphävande av beslut 2013/236/EU
(2013/463/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1), särskilt artikel 7.2 och 7.5,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
av följande skäl:
(1)
Förordning (EU) nr 472/2013 är tillämplig på medlemsstater som redan mottar ekonomiskt stöd, inklusive från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), vid tidpunkten för dess ikraftträdande.
(2)
I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för godkännandet av makroekonomiska anpassningsprogram för medlemsstater som mottar ekonomiskt stöd. Dessa regler måste överensstämma med bestämmelserna i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen.
(3)
På begäran den 25 juni 2012 av Cypern om stöd från ESM, beslutade rådet den 25 april 2013 genom rådets beslut 2013/236/EU (2) att Cypern strikt skulle genomföra ett makroekonomiskt anpassningsprogram.
(4)
Den 24 april 2013 beslutade ESM:s styrelse att, i princip, bevilja stabilitetsstöd till Cypern och godkände samförståndsavtalet om särskilda finanspolitiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet) och undertecknandet av avtalet av kommissionen på ESM:s vägnar.
(5)
I enlighet med artikel 1.2 i beslut 2013/236/EU har kommissionen, i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB), och där så varit lämpligt, med Internationella valutafonden (IMF), genomfört en första utvärdering av genomförandet av de överenskomna åtgärderna samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Som en följd av denna utvärdering har en uppdatering gjorts av det befintliga makroekonomiska anpassningsprogrammet, som avspeglar de åtgärder som har vidtagits av de cypriotiska myndigheterna under det andra kvartalet 2013.
(6)
Efter det att förordning (EU) nr 472/2013 trätt i kraft ska det makroekonomiska anpassningsprogrammet nu antas i form av rådets genomförandebeslut. För att skapa klarhet och rättssäkerhet bör därför programmet antas på nytt på grundval av artikel 7.2 i förordning (EU) nr 472/2013. Innehållet i programmet bör i sak förbli identiskt med det program som godkändes genom beslut 2013/236/EU, men bör även inbegripa resultaten av den utvärdering som genomfördes i enlighet med artikel 1.2 i det beslutet. Samtidigt bör beslut 2013/236/EU upphöra att gälla.
(7)
Kommissionen har i samverkan med ECB och IMF genomfört en första utvärdering för att bedöma hur genomförandet av de överenskomna åtgärderna fortskrider samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Detta har resulterat i att samförståndsavtalet har uppdaterats på områdena för reform av den finansiella sektorn, finanspolitik och strukturreformer, särskilt med avseende på i) en färdplan för det gradvisa lättandet av kapitalkontroller, ii) upprättande av den rättsliga ramen för en ny styrningsstruktur för att förvalta statens ägarintressen i den kooperativa kreditsektorn, iii) en handlingsplan för bekämpning av penningtvätt, iv) ett ersättningssystem för sjukförsäkrings- och pensionsfonder som har haft konton i Cyprus Popular Bank, v) att tillse att nödvändiga nationella budgetmedel fortsatt är tillgängliga för att täcka nationella bidrag till projekt som finansieras genom strukturfonderna och andra EU-fonder, vi) att tillhandahålla detaljerade uppgifter om den planerade reformen av det offentliga bidragssystemet och vii) att utarbeta detaljerade förslag för aktiveringsåtgärder och snabbt vidta åtgärder för att skapa möjligheter för unga människor och förbättra deras framtida anställbarhet. Genomförandet av omfattande och ambitiösa strukturreformer och reformer på de finansiella och finanspolitiska områdena bör säkerställa hållbarheten för Cyperns offentliga skuld på medellång sikt.
(8)
Under hela genomförandet av det övergripande cypriotiska åtgärdspaketet bör kommissionen ge ytterligare politiska råd samt tekniskt stöd på särskilda områden. En medlemsstat som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram och har otillräcklig administrativ kapacitet ska begära tekniskt stöd från kommissionen, som för detta ändamål kan inrätta expertgrupper.
(9)
De cypriotiska myndigheterna bör, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, inhämta synpunkter från arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. För att underlätta för den cypriotiska ekonomins återgång till hållbar tillväxt och finanspolitisk och finansiell stabilitet ska Cypern strikt genomföra det makroekonomiska anpassningsprogrammet (nedan kallat programmet), vars viktigaste inslag fastställs i artikel 2 i detta beslut.
2. Kommissionen ska, i samarbete med ECB, och när det är lämpligt med IMF, övervaka Cyperns framsteg i genomförandet av programmet. Cypern ska samarbeta helt och fullt med kommissionen och ECB. Medlemsstaten ska i synnerhet förse dem med all information som dessa anser sig behöva för att kunna övervaka programmet. De cypriotiska myndigheterna ska på förhand samråda med kommissionen, ECB och IMF om antagandet av politik som inte ingår i detta beslut, men som kan ha en väsentlig inverkan på uppnåendet av programmets mål.
3. Kommissionen ska, i samarbete med ECB och, i tillämpliga fall med IMF, tillsammans med de cypriotiska myndigheterna granska eventuella ändringar och uppdateringar av programmet som kan behövas för att ta vederbörlig hänsyn till bland annat eventuella betydande differenser mellan makroekonomiska och finanspolitiska prognoser och sifferutfallet (inklusive sysselsättning), negativa spridningseffekter samt makroekonomiska och finansiella chocker.
För att säkerställa ett smidigt genomförande av programmet och bidra till att obalanser korrigeras på ett hållbart sätt, ska kommissionen sörja för fortsatt vägledning och rådgivning om finanspolitiska reformer, reformer av finansmarknaden och strukturreformer.
Kommissionen ska med jämna mellanrum bedöma programmets ekonomiska inverkan och rekommendera nödvändiga korrigeringar för att öka tillväxten och sysselsättningen, säkerställa nödvändig finanspolitisk konsolidering och minimera negativa sociala konsekvenser. Det makroekonomiska anpassningsprogrammet, inklusive dess mål och den planerade fördelningen av anpassningsansträngningen, ska offentliggöras.
Artikel 2
1. Programmet ska ha följande huvudsakliga mål: att återställa stabiliteten i den cypriotiska banksektorn, fortsätta det pågående arbetet med att konsolidera de offentliga finanserna samt genomföra strukturreformer för att främja konkurrenskraft och hållbar och balanserad tillväxt. Programmet ska hantera de specifika risker för euroområdets finansiella stabilitet som har sitt ursprung i Cypern och ska syfta till att snabbt återupprätta en sund och hållbar ekonomisk och finansiell situation i Cypern och återställa landets förmåga att fullt ut finansiera sig självt på de internationella finansmarknaderna. Programmet ska ta vederbörlig hänsyn till de rådsrekommendationer som riktas till Cypern i enlighet med artiklarna 121, 126, 136 och 148 i fördraget liksom Cyperns åtgärder för att följa dessa, men samtidigt sträva efter att bredda, förstärka och fördjupa de nödvändiga politiska åtgärderna.
2. Cypern ska fullfölja konsolideringen av de offentliga finanserna i överensstämmelse med dess skyldigheter enligt förfarandet vid alltför stora underskott genom bestående åtgärder av hög kvalitet och samtidigt minimera konsekvenserna för svaga grupper i samhället.
3. För att senast år 2016 få ned underskottet under 3 % av BNP ska Cypern vara redo att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder. Cyperns regering ska, särskilt i händelse av ett sämre utfall än väntat på inkomstsidan eller högre sociala utgiftsbehov än väntat till följd av ogynnsamma makroekonomiska effekter, vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att bevara programmets mål, också genom att minska diskretionära utgifter och samtidigt minimera konsekvenserna för svaga grupper i samhället. Under programperioden ska inkomster i likvida medel som överstiger programprognoserna, inklusive eventuella oväntade inkomster, sparas eller användas för att minska skulden. Om resultatet i stället blir bättre än planerat, i den utsträckning det anses bestående, kan det minska behovet av ytterligare åtgärder under programmets sista år.
4. Cypern ska upprätthålla det vällovliga genomförandet av strukturfonder och andra EU-fonder med iakttagande av programmets budgetmål. För att säkerställa ett effektivt genomförande av projekt som finansieras av EU-fondmedel ska cypriotiska regeringen säkerställa att nödvändiga nationella budgetmedel finns tillgängliga för att täcka nationella medfinansieringsbidrag, inberäknat för icke stödberättigande utgifter, enligt EU:s strukturfonder och investeringsfonder (Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden, EJFLU och EFF/EHFF) inom ramen för programperioderna 2007-2013 och 2014-2020, med beaktande av tillgänglig Europeisk investeringsbanksfinansiering. Myndigheterna ska säkerställa att den institutionella kapaciteten för att genomföra nuvarande och framtida program förbättras och att förvaltningsmyndigheter och genomförandeorgan ges lämpliga personella resurser.
5. I syfte att återställa den finansiella sektorns sundhet ska Cypern fortsätta att grundligt reformera och omstrukturera banksektorn och förstärka bärkraftiga banker genom att återställa deras kapital, åtgärda deras likvida ställning och förstärka tillsynen över dem. Programmet ska omfatta följande åtgärder och resultat:
a)
Säkerställande av att banksektorns likviditetsläge noga övervakas. Tillfälliga begränsningar för den fria rörligheten för kapital som nyligen införts (bland annat begränsningar av kontantuttag, betalningar och transfereringar) ska noga följas upp. Målet är att kontrollerna ska vara kvar endast så länge som det är absolut nödvändigt för att minska allvarliga risker för det finansiella systemets stabilitet. En färdplan för ett gradvis lättande av kontrollerna har offentliggjorts, baserat på milstolpar och framsteg med genomförandet av programmet och förenligt med bankernas likviditetsställning. De medelfristiga finansierings- och kapitalplanerna för de inhemska banker som är beroende av finansiering från centralbanken eller mottar statligt stöd ska realistiskt återspegla den förväntade neddragningen av skuldnivån i banksektorn, minska beroendet av lån från centralbankerna och samtidigt undvika akut försäljning av tillgångar och en kreditåtstramning. Bestämmelserna om minsta likviditetskrav ska uppdateras för att förhindra överdriven emittentkoncentration i framtiden.
b)
Anta de nödvändiga lagstadgade kapitalkraven avseende en ökning av miniminivån för kärnprimärkapitalrelationen till 9 % senast i slutet av 2013.
c)
Vidta åtgärder för att minimera kostnaderna för omstrukturering av banker som bärs av skattebetalare. Underkapitaliserade affärsbanker och kooperativa kreditinstitut ska, i största möjliga utsträckning, mobilisera kapital från privata källor innan statliga stödinsatser beviljas. Eventuella planer på omstrukturering ska formellt godkännas enligt reglerna om statligt stöd, innan statligt stöd tillhandahålls. Affärsbanker med kapitalunderskott får, om andra åtgärder inte är tillräckliga, begära hjälp med rekapitalisering från staten i enlighet med statliga stödförfaranden.
d)
Garantera att det upprättas ett kreditregister, att det nuvarande regelverket om låneuppläggnings- och lånehanteringsförfaranden ses över och, vid behov, ändras och att lagstiftning som stärker styrningen av affärsbanker antas.
e)
Stärka bankernas styrelseformer, inklusive genom att förbjuda utlåning till oberoende styrelseledamöter eller till parter som har anknytning till dem.
f)
Maximera återvinning av nödlidande lån och samtidigt minimera låntagares incitament till strategiska fallissemang. Detta ska inbegripa lättande av begränsningar för beslag av säkerheter och korrekt övervakning och hantering av nödlidande lån.
g)
Slutföra harmoniseringen av regleringen av och tillsynen över kooperativa kreditinstitut med regleringen av och tillsynen över affärsbankerna.
h)
Genomförande av strategin för den kooperativa kreditinstitutsektorns framtida struktur, funktionssätt och livskraft, som den utformats av Cyperns centralbank i samråd med kommissionen, ECB och IMF.
i)
Förstärka övervakningen av företags- och hushållssektorernas skuldsättningsnivåer och upprätta en ram för riktad skuldomstrukturering i den privata sektorn för att underlätta ny långivning och minska kreditbegränsningar.
j)
Ytterligare förstärka ramverket för att förhindra penningtvätt och genomföra en handlingsplan som säkerställer genomförandet av förbättrad praxis med avseende på kundkontroll och företagsinsyn, i enlighet med bästa praxis.
k)
Lägga fram lagstiftning för obligatorisk tillsyn baserad på kapitaltäckningsnivåer.
l)
Integrera stresstest i den reguljära externa banktillsynen.
m)
Införa obligatoriska informationskrav för att säkerställa att banker regelbundet meddelar marknaderna om de framsteg som görs i fråga om omstruktureringen av bankernas verksamheter.
n)
Upprätta den rättsliga ramen för en ny styrningsstruktur för att förvalta statens ägarintressen i den kooperativa kreditsektorn.
6. Under 2013 ska de cypriotiska myndigheterna strikt genomföra 2013 års budgetlag (i dess ändrade lydelse), inklusive de ytterligare varaktiga åtgärder som vidtagits före det att den första utbetalningen av finansiellt stöd beviljades, som ska uppgå till minst 351 miljoner EUR (2,1 % av BNP). Cypern ska anta följande åtgärder:
a)
En reform av dess system för fordonsskatt, grundat på miljövänliga principer och med syftet att på medellång sikt öka skatteinkomsterna.
b)
Ett ersättningssystem för sjukförsäkrings- och pensionsfonder som har haft konton i Cyprus Popular Bank, som garanterar likvärdig behandling med sådana fonder i Bank of Cyprus, beaktar kassaflödessituationen och den aktuella ställningen för varje fond och minimerar effekterna på det offentliga underskottet. Mot bakgrund av dessa fonders sociala välfärdskaraktär kan den offentliga sektorns underskottsmål för 2013 revideras för att inräkna budgeteffekterna av detta system.
c)
Ett fullständigt genomförande av de konsolideringsåtgärder som antagits sedan december 2012.
7. Följande åtgärder ska tillämpas av Cypern från och med den 1 januari 2014:
a)
På utgiftssidan ska budgeten inbegripa följande: En minskning av totala utgifter för sociala transfereringar genom bättre målstyrning; en ytterligare minskning av löne-och övertidsersättningsnivåer i den offentliga sektorn i vid bemärkelse. Införandet av en avgift på kollektivtrafikkort för studenter och pensionärer liksom strukturella reformåtgärder inom utbildningssektorn för att förbättra resursutnyttjandet.
b)
På inkomstsidan ska budgeten för 2014 inbegripa följande: En förlängning av den tillfälliga avgiften på bruttoinkomster för anställda i den offentliga och privata sektorn fram till och med den 31 december 2016; höjda mervärdesskatter, höjningar av punktskatter och en höjning av avgifterna till det allmänna socialförsäkringssystemet.
8. För att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet ska Cypern genomföra finanspolitiska strukturreformer, som bland annat ska inkludera följande åtgärder och ge följande resultat:
a)
Vid behov, en ytterligare reformering av det allmänna pensionssystemet och den offentliga sektorns pensionssystem för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, och samtidigt verka för en tillräcklig nivå på pensionerna. En försäkringsteknisk studie ska ange reformalternativ.
b)
Kontroll av ökningen av utgifterna för hälso- och sjukvård för att säkerställa att bassjukvården ges tillräckliga resurser genom att förstärka hållbarheten i finansieringsstrukturen och effektiviteten inom den offentliga hälso- och sjukvården. Förverkliga ett allmänt hälso- och sjukvårdssystem och säkerställa att det är ekonomiskt hållbart samtidigt som det ger ett heltäckande skydd.
c)
Förbättring av effektiviteten i de offentliga utgifterna och budgetprocessen genom en effektiv medelfristig budgetram som en del av en förbättrat offentlig medelsförvaltning, och på så sätt bidra till budgetkonsolideringsansträngningarna med beaktande av behovet av att säkerställa att det finns tillräckliga medel till grundläggande politikområden, såsom utbildning och hälso- och sjukvård. Denna ram ska vara fullt förenlig med rådets direktiv 2011/85/EU (3) och fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, som undertecknades i Bryssel den 2 mars 2012.
d)
Antagande av en lämplig rättslig och institutionell ram för offentlig-privata partnerskap utformad i enlighet med bästa praxis.
e)
Utarbetande av ett program för att uppnå ett stabilt system för företagsstyrning i statsägda och halvstatliga företag och införande av en privatiseringsplan för att bidra till att förbättra effektiviteten i ekonomin och återställa en hållbar skuldnivå.
f)
Utarbetande och genomförande av en heltäckande reformplan för att göra skatteuppbörden och skatteförvaltningen mer effektiv och rationell, inklusive åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflykt och säkerställa en fullständig och rättidig tillämpning av lagar och standarder som styr internationellt skattesamarbete och informationsutbyte i skattefrågor.
g)
Reform av systemet för fastighetsskatt.
h)
Reform av den offentliga förvaltningen i syfte att förbättra dess funktion och kostnadseffektivitet, särskilt genom att se över den offentliga förvaltningens storlek, anställningsvillkor och funktionella organisation för att säkerställa att offentliga medel används effektivt och att tjänster av hög kvalitet tillhandahålls befolkningen.
i)
Reformer av de sociala förmånernas övergripande struktur och nivåer, i syfte att få till stånd en effektiv resursanvändning och säkerställa en lämplig avvägning mellan sociala trygghetsförmåner och incitamenten att börja arbeta. Den planerade reformen av det allmänna sociala bidragssystemet ska garantera att socialbidrag fungerar som ett skyddsnät som garanterar en minimiinkomst för personer som inte uppnår en lägsta godtagbar levnadsstandard och samtidigt säkra incitament att börja arbeta.
j)
Genomförande av en heltäckande revision av landets offentliga finanser, bland annat för att bedöma vad som orsakade uppbyggnaden av alltför höga skuldsättningsnivåer.
9. Cypern ska säkerställa att upphävandet av löneindexeringen i den offentliga sektorn i vidare mening kvarstår fram till programmets slut. Varje förändring av minimilönen ska ligga i linje med den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen, och ska antas efter samråd med arbetsmarknadens parter.
10. Cypern skall utarbeta detaljerade politiska förslag för att åtgärda bristerna i dess aktiveringspolitik. Cypern ska vidta snabba åtgärder för att skapa möjligheter för unga människor och förbättra deras framtida anställbarhet, i linje med målen i rådets rekommendation om fastställande av en ungdomsgaranti (4). Utformningen, förvaltningen och genomförandet av åtgärder riktade till ungdomar ska vara väl integrerade i det mer allmänna systemet för aktiveringspolitik och vara förenliga med reformen av det sociala trygghetssystemet och de överenskomna målen för de offentliga finanserna.
11. Cypern ska anta kvarvarande nödvändiga ändringar av sektorspecifik lagstiftning för att fullt ut genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG (5). Omotiverade hinder på tjänstemarknaderna, särskilt när det gäller reglerade yrken, ska avskaffas. Konkurrensreglerna ska förbättras genom att stärka den behöriga konkurrensmyndighetens funktion och genom att värna om de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende och befogenheter.
12. Cypern ska se till att eftersläpningen i utfärdanden av lagfartsbevis reduceras, vidta åtgärder för att påskynda ett snabbt hävande av gravationer som belastar lagfartsbevis som ska överföras till köpare av fast egendom och infria garanterade tidsramar för utfärdande av bygglov och lagfarter.
13. Cypern ska ändra reglerna för tvångsförsäljning av intecknad egendom och tillåta privata auktioner inom kortast möjliga tidsintervall. Takten i domstolarnas handläggning av ärenden ska förbättras och domstolarnas eftersläpning ska ha avhjälpts i slutet av programperioden. Cypern ska ta initiativ för att stärka turismsektorns konkurrenskraft med hjälp av en konkret handlingsplan som ska leda till genomförandet av de kvantifierade mål som identifierats, bland annat i den nyligen reviderade turismstrategin för 2011-2015. Cypern ska rapportera om flygförbindelsebehov som en grund för en strategi för luftfartspolitik.
14. På energiområdet ska Cypern fullt ut genomföra det tredje energipaketet, utan hinder av vad som sägs i artikel 44.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (6) och artikel 49.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG (7). Cypern ska överväga huruvida det bör utnyttja de undantag som ges i dessa artiklar. Dessutom ska en övergripande utvecklingsplan för en omläggning av den cypriotiska energisektorn utarbetas. Den planen ska bestå av:
a)
En genomförandeplan för den infrastruktur som behövs för naturgasutvinning, med beaktande av kommersiella alternativ och risker.
b)
En uttömmande beskrivning av regelverket och organisationen av marknaden för den omstrukturerade energisektorn och för gasexport, inbegripet en lämplig försäljningsram som maximerar skatteinkomster.
c)
En plan för att inrätta den institutionella ramen för förvaltning av gas- och oljefyndigheter, inklusive en resursfond, som bör uppbära och förvalta offentliga intäkter från havsbaserad gasutvinning och som uppförs på grundval av internationellt erkänd bästa praxis.
15. Cypern ska inkomma med en begäran till kommissionen om tekniskt stöd under programperioden. Begäran ska identifiera och specificera vilka områden för tekniskt stöd eller rådgivningstjänster som de cypriotiska myndigheterna anser väsentliga för genomförandet av dess makroekonomiska anpassningsprogram.
Artikel 3
Beslut 2013/236/EU ska upphöra att gälla.
Artikel 4
Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.
Utfärdat i Bryssel den 13 september 2013.