ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 807/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълнение на някои разпоредби на Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за въвеждане на преходни разпоредби
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (1), и по-специално член 2, параграф 3, член 14, параграф 5, член 16, параграф 5, член 19, параграф 8, член 22, параграф 3, член 28, параграф 10, член 28, параграф 11, член 29, параграф 6, член 30, параграф 8, член 33, параграф 4, член 34, параграф 5, член 35, параграф 10, член 36, параграф 5, член 45, параграф 6, член 47, параграф 6 и член 89 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1305/2013 се установяват общи правила относно подпомагането на развитието на селските райони с финансови средства от Съюза по линия на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), които правила допълват общоприложимите разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове, определени в част 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2). Следва да бъдат определени допълнителни правила.
(2)
Държавите членки следва да определят и да прилагат специфични условия за достъп до подпомагане за млади земеделски стопани в случаи, когато те не се установяват като единствен ръководител на стопанството. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите, независимо от правната форма, в която те избират да установят земеделското стопанство, следва да се предвиди условията, съгласно които дадено юридическо лице или друга форма на партньорство може да се счита за млад земеделски стопанин, да са еквивалентни на съответните условия, приложими спрямо физическо лице. Следва да се предвиди достатъчно дълъг гратисен период, който да позволи на младите земеделски стопани да придобият необходимата квалификация.
(3)
С цел да се гарантира, че финансираните от ЕЗФРСР схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства са ясно определени и са разграничени от подобни действия по линия на други схеми на Съюза, като същевременно се отчетат разнообразните условия в отделните държави членки, държавите членки следва да определят продължителността и съдържанието на такива схеми и посещения в своите програми за развитие на селските райони. Съдържанието следва да бъде ориентирано към определени области, които са тясно свързани с приоритетите на Съюза по отношение на развитието на селските райони.
(4)
Следва да се установят разпоредби, определящи характеристиките на групите производители и видовете действия, които могат да получават подпомагане съгласно частта за популяризирането в рамките на мярката за схеми за качество, както и разпоредби, определящи условията за недопускане на нарушаване на конкуренцията и за предотвратяване на дискриминацията срещу определени продукти и изключването на търговски марки от подпомагане.
(5)
Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, следва да съдържа достатъчно елементи, така че да дава възможност за оценка на изпълнението на целите на избраната дейност. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите в целия ЕС и да се улесни наблюдението, като критерий за определяне на праговете, посочени в член 19, параграф 4 от същия регламент, следва да се използва производственият потенциал на земеделското стопанство.
(6)
Следва да се определят минимални изисквания по отношение на околната среда, на които да отговаря залесяването на земеделска земя, за да се гарантира, че не се извършва неподходящо залесяване на уязвими местообитания, включително райони със земеделие с висока природна стойност, и че се взема предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата. В зоните от мрежата „Натура 2000“ залесяването следва да съответства на целите на тяхното управление. Специално внимание следва да се отдели на специфичните екологични потребности на специфични зони, като например предпазването на почвата от ерозия. Следва да се предвидят по-строги разпоредби относно залесителни дейности, в резултат на които се създават по-големи горски масиви, за да се отчете въздействието на мащаба на тези дейности върху екосистемите и да се осигури съответствието им с целите на Стратегията относно екологосъобразната инфраструктура (3) и новата Стратегия на ЕС за горите (4).
(7)
Условията, приложими към ангажиментите за екстензификация на животновъдството, отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, и съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, следва да гарантират, че ангажиментите са определени в съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони, и по-специално с необходимостта да се гарантира опазването на ландшафта и неговите особености, на природните ресурси, включително водата, на почвата и на генетичното разнообразие.
(8)
Следва да се определят дейностите, за които може да се отпуска подпомагане за опазване и устойчиво използване и развитие на генетичните ресурси в селското стопанство и за опазване и насърчаване на генетичните ресурси в горското стопанство.
(9)
С цел да се изключи двойно финансиране за селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, и еквивалентните практики, посочени в член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), да се избегне нарушаване на конкуренцията между земеделските стопани и да се осигури солидно финансово управление на средствата от ЕЗФРСР, следва да се предвиди допълнителните разходи и пропуснатите приходи вследствие от тези практики да се приспадат от съответните плащания.
(10)
Следва да се определят областите, в които се поемат ангажименти за хуманно отношение към животните с цел да се осигурят повишени стандарти за методите на производство. Същевременно следва да се избегне припокриването на ангажиментите за хуманно отношение към животните с обичайните животновъдни практики, и по-специално ваксинирането с цел предотвратяване на патологични явления.
(11)
Следва да се уточнят определенията за къси вериги на доставки и местни пазари, за които може да се предоставя подпомагане. С оглед на ясното разграничаване помежду им, като критерий за определяне на късите вериги на доставки следва да се използва броят на посредниците, а като критерий за определяне на местните пазари следва да се използва разстоянието в километри от земеделското стопанство, като се отчитат географските особености на съответната област, освен ако се представи убедителен алтернативен критерий. Сътрудничеството между малки икономически оператори следва да бъде специално насочено към преодоляване на общото неблагоприятно положение, предизвикано от фрагментацията на селските райони. С оглед на това то следва да се прилага само за микропредприятия и физически лица, на които към момента на подаване на заявление за подпомагане им предстои да създадат микропредприятие. С цел да се осигури последователен подход при прилагането на мярката за сътрудничество, по нейна линия следва да се подпомагат само дейности за популяризиране, които са свързани с къси вериги на доставки и местни пазари.
(12)
С цел да се гарантира адекватно равнище на средствата, свързани с лихви по търговски заеми, взети от взаимоспомагателните фондове, посочени в член 38, параграф 3, буква б) и член 39, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, минималният и максималният срок на тези търговски заеми следва да бъде от една до пет години.
(13)
С цел да се гарантира ефективното използване на ресурсите на ЕЗФРСР някои видове разходи, свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране, режийни разходи и разходи за застраховки, следва да бъдат изключени от подпомагане. С оглед да се отчетат разнообразните финансови условия и условия за развитие на селскостопанския сектор в държавите членки и същевременно да се гарантира солидното финансово управление на ресурсите на ЕЗФРСР, от държавите членки следва да се изисква да определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които използвано оборудване може да се допуска за подпомагане. В съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони подпомагане от ЕЗФРСР следва да получават само инвестиции във възобновяеми енергийни източници с високо равнище на енергийна ефективност и високо равнище на екологични показатели. За тази цел държавите членки следва да определят минимални критерии за енергийна ефективност. Държавите членки следва да осигурят изпълнението на приложимите критерии за устойчивост за биоенергия. Те следва също така да подпомагат прехода от биогорива от първо поколение към биогорива от второ поколение и да насърчават по-голямо производство на авангардни биогорива, които осигуряват големи намаления на емисиите на парникови газове с малък риск да предизвикат непреки промени в земеползването и не се конкурират пряко за земеделски земи за производството на храни и фуражи.
(14)
Следва да се установят условията, приложими към преобразуването или адаптирането на ангажименти по мерките, посочени в членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и да се определят ситуациите, при които не се изисква възстановяване на помощта. Следва да се осигури преобразуването или адаптирането на ангажименти да е възможно само тогава, когато са гарантирани или допълнително укрепени целите по отношение на околната среда.
(15)
Следва да се приемат разпоредби за прехода от подпомагане на развитието на селското стопанство съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (6) или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006 на Съвета (7), към подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. Като се има предвид, че редица преходни разпоредби относно развитието на селските райони вече са въведени чрез Регламент (ЕС) № 1310/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), в настоящия регламент следва да се определят условията, съгласно които разходите, свързани с мерките по членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, стават допустими за подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. С настоящия регламент следва да се адаптират и датите за представяне на последващите оценки на програмите и техните резюмета, така че да бъдат съобразени с въведените с член 1 от Регламент (ЕС) № 1310/2013 преходни разпоредби във връзка с прилагането на програмите от програмния период 2007-2013 г. през 2014 г.
(16)
Тъй като Регламент (ЕС) № 1305/2013 заменя Регламент (ЕО) № 1698/2005, целесъобразно е правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005, определени чрез Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Комисията (9), да се отменят. Поради това Регламент (ЕО) № 1974/2006 следва да бъде отменен.
(17)
С оглед на факта, че към датата на публикуване на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз програмният период 2014-2020 г. вече ще е започнал, е необходимо срокът до влизането му в сила да се съкрати максимално. Поради това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му и да се прилага от първия ден на програмния период 2014-2020 г., т.е. 1 януари 2014 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБХВАТ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят:
1)
разпоредби, допълващи Регламент (ЕС) № 1305/2013 по отношение на:
а)
младите земеделски стопани;
б)
схемите за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства;
в)
популяризирането на схемите за качество;
г)
развитието на земеделските стопанства и предприятията;
д)
залесяването и създаването на горски масиви;
е)
агроекологичните мерки и мерките във връзка с климата;
ж)
опазването на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство;
з)
изключването на двойното финансиране;
и)
хуманното отношение към животните;
й)
сътрудничеството;
к)
търговските заеми за взаимоспомагателни фондове;
л)
инвестициите;
м)
преобразуването или адаптирането на ангажименти;
н)
разширените или новите ангажименти;
2)
специфични преходни правила, определящи условията, съгласно които подпомагането, одобрено от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006, може да бъде интегрирано в подпомагането, предоставено съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, включително, в случая на Хърватия, подпомагането за техническа помощ.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ, ДОПЪЛВАЩИ ПРАВИЛАТА ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ
Член 2
Млад земеделски стопанин
1. Държавите членки определят и прилагат специфични условия за достъп до подпомагане, когато млад земеделски стопанин съгласно определението по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се установява като единствен ръководител на стопанството, независимо от неговата правна форма. Тези условия са еквивалентни на условията, приложими за млад земеделски стопанин, който се установява като единствен ръководител на стопанството. Във всички случаи контролът върху стопанството се упражнява от млади земеделски стопани.
2. Когато прилагането на подпомагането се отнася до стопанство, притежавано от юридическо лице, младият земеделски стопанин по смисъла на член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 упражнява ефективен и дългосрочен контрол върху юридическото лице по отношение на решенията, свързани с управлението, ползите и финансовите рискове. Когато в капитала или управлението на юридическото лице участват няколко физически лица, включително лице или лица, които не са млади земеделски стопани, младият земеделски стопанин е в състояние да упражнява такъв ефективен и дългосрочен контрол самостоятелно или съвместно с други земеделски стопани.
Когато върху юридическо лице самостоятелно или съвместно упражнява контрол друго юридическо лице, изискванията по първа алинея се прилагат за всяко физическо лице, което упражнява контрол върху второто юридическо лице.
3. Всички елементи от определението за млад земеделски стопанин по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 трябва да са налице към датата на подаване на заявление за подпомагане съгласно същия регламент. На бенефициера обаче може да се разреши гратисен период, не по-дълъг от 36 месеца от датата на индивидуалното решение за отпускане на подпомагане, с цел той да изпълни условията за придобиване на професионалните умения, посочени в програмата за развитие на селските райони.
Член 3
Схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства
Държавите членки определят продължителността и съдържанието на краткосрочните схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, в своите програми за развитие на селските райони. Тези схеми и посещения са насочени по-специално към методите и/или технологиите за устойчиво селско и горско стопанство, диверсификацията на стопанствата, участието на стопанствата в къси вериги на доставки, разработването на нови възможности за стопанска дейност и на нови технологии, както и повишаването на устойчивостта на горите.
Член 4
Схеми за качество - популяризиране
1. Групите производители, получаващи подпомагане съгласно член 16 параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са субекти, които независимо от своята правна форма обединяват икономически оператори, участващи в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от същия регламент, за конкретен продукт, обхванат от една от тези схеми.
2. Видовете действия, които отговарят на условията за подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, имат следните характеристики:
а)
предназначени са да убедят потребителите да купуват продуктите, включени в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, участието в която се подпомага съгласно програмата за развитие на селските райони; и
б)
поставят акцент върху специфичните особености или преимущества на съответните продукти, особено върху качеството, специфичните методи за производство, високите стандарти за хуманно отношение към животните и опазване на околната среда, свързани със съответната схема за качество.
3. Действията, които отговарят на условията за подпомагане, не подтикват потребителите да купуват даден продукт поради конкретния му произход, с изключение на продуктите, включени в схемите за качество, въведени с дял II от Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (10), глава III от Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета (11), глава III от Регламент (ЕС) № 251/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12) и част II, дял II, глава I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) по отношение на виното. Произходът на продукта може да бъде указан, при условие че споменаването му е необходимо за изразяване на основното послание.
4. Подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се предоставя за информационни и популяризационни действия във връзка с наименования на търговски марки.
Член 5
Развитие на земеделските стопанства и предприятията
1. Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, съдържа минимум следната информация:
а)
при стартова помощ за млади земеделски стопани:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство;
ii)
етапи и цели за развитие на дейностите на земеделското стопанство;
iii)
сведения за мерките (включително мерките, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), необходими за развитие на дейностите на земеделското стопанство, например инвестиции, обучение, консултации;
б)
при стартова помощ за неселскостопански дейности в селските райони:
i)
първоначално икономическо състояние на лицето, микропредприятието или малкото предприятие, подаващо заявление за подпомагане;
ii)
етапи и цели за развитие на новите дейности на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие;
iii)
сведения за мерките, необходими за развитие на дейностите на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие, например инвестиции, обучение, консултации;
в)
при стартова помощ за развитието на малки земеделски стопанства:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство; и
ii)
сведения за дейностите (включително дейностите, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), които биха спомогнали за постигане на икономическа жизнеспособност, например инвестиции, обучение, сътрудничество.
2. Държавите членки определят праговете, посочени в член 19, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1305/2013, по отношение на производствения потенциал на земеделското стопанство, измерен като стандартен производствен обем съгласно определението по член 5 от Регламент (ЕО) № 1242/2008 на Комисията (14) или като еквивалентна величина.
Член 6
Залесяване и създаване на горски масиви
Във връзка с посочената в член 22 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 мярка за залесяване и създаване на горски масиви се прилагат следните минимални изисквания по отношение на околната среда:
а)
при избора на дървесните видове, които да се засаждат, както и при избора на площите и методите, които да се използват, се избягва както неподходящото залесяване на уязвими местообитания като торфища и влажни зони, така и отрицателното въздействие върху области с висока екологична стойност, включително райони със земеделие с висока природна стойност. В зоните, включени в мрежата „Натура 2000“ съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета (15) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), се разрешава само залесяване, което съответства на целите на управлението на тези зони и е съгласувано с органа на държавата членка, който отговаря за прилагането на „Натура 2000“;
б)
при избора на видове, сортове, екотипове и произход на дърветата се вземат предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата и спрямо природни бедствия, състоянието на биотичните фактори, почвите и водите в съответната област, както и потенциално инвазивният характер на видовете при местни условия, както са определени от държавите членки. От бенефициера се изисква да опазва гората и да се грижи за нея минимум за срока, за който се изплаща премията за пропуснати доходи от селскостопанска дейност и за поддръжка. Това включва поддържане и при необходимост - прореждане или паша в интерес на бъдещото развитие на гората, както и регулиране на конкуренцията с тревиста растителност и избягване на разрастването на леснозапалим подлес. Що се отнася до бързорастящите видове, държавите членки определят минималния и максималния срок до сеч. Минималният срок е не по-кратък от 8 години, а максималният не надхвърля 20 години;
в)
в случаи, когато поради тежки екологични или климатични условия, включително влошаване на околната среда, не може да се очаква чрез засаждането на многогодишни дървесни видове да се създаде горска покривка, както е определено в приложимото национално законодателство, държавата членка може да разреши на бенефициера да създаде и поддържа покривка от друга дървесна растителност. Бенефициерът осигурява същото равнище на грижи и опазване, каквото се прилага и за горите;
г)
в случай на залесителни дейности, водещи до създаването на гори с размери над даден праг, който се определя от държавите членки, дейностите включват:
i)
изключително засаждане на екологично адаптирани видове и/или видове, устойчиви на изменението на климата в съответната биогеографска област, за които при оценка на въздействията не е установено, че застрашават биологичното разнообразие и екосистемните услуги или че оказват отрицателно въздействие върху здравето на човека; или
ii)
комбинация от дървесни видове, която включва:
-
минимум 10 % широколистни дървета върху определена площ, или
-
минимум три дървесни вида или сорта, от които най-малобройният заема минимум 10 % от площта.
Член 7
Агроекология и климат
1. Ангажиментите за екстензификация на животновъдството, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, отговарят минимум на следните условия:
а)
цялата пасищна площ на стопанството се управлява и поддържа така, че да се избягва както свръхпашата, така и недостатъчната паша;
б)
гъстотата на животните се определя, като се отчита броят на всички пасищни животни, които се отглеждат в стопанството, или, когато е поет ангажимент за ограничаване на излужването на почвата, се отчита броят на животните, които се отглеждат в стопанството и за които се отнася въпросният ангажимент.
2. За ангажиментите за отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, или за съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се изисква:
а)
да се отглеждат селскостопански животни от местни породи, които са генетично адаптирани към една или повече традиционни производствени системи или среди в държавата и които са застрашени от изчезване в животновъдството; или
б)
да се запазят генетични растителни ресурси, които са естествено адаптирани към местните и регионалните условия и са застрашени от генетична ерозия.
На условията за подпомагане отговарят следните видове селскостопански животни:
а)
едър рогат добитък;
б)
овце;
в)
кози;
г)
еднокопитни животни;
д)
свине;
е)
птици.
3. Местните породи се считат за застрашени от изчезване в животновъдството, ако са изпълнени следните условия:
а)
посочен е броят в съответната държава на женските животни за разплод;
б)
този брой, както и статусът на застрашени породи, е удостоверен от надлежно признат съответен научен орган;
в)
надлежно признат съответен технически орган регистрира и актуализира племенната книга за породата;
г)
съответните органи разполагат с необходимите умения и познания, за да определят животните от застрашените породи.
Информацията относно изпълнението на тези условия се включва в програмата за развитие на селските райони.
4. Растителните генетични ресурси се считат за застрашени от генетична ерозия, при условие че в програмата за развитие на селските райони са включени достатъчни доказателства за генетична ерозия, основаващи се върху научни резултати или показатели за намаляването на ендемични/оригинални местни сортове, тяхното разнообразие от популации и, когато това е от значение, за измененията в преобладаващите селскостопански практики на местно равнище.
5. Дейностите, които попадат в ангажименти за агроекология и климат, посочени в параграфи 1-4 от настоящия член, не са допустими за подпомагане по член 28, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Член 8
Съхранение на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство
1. За целите на настоящия член се прилагат следните определения:
а)
„съхранение in situ“ в селското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове или диви породи в естествената им среда, а в случая на опитомени породи животни или култивирани растителни видове - в стопанската среда, в която са развили своите отличителни качества;
б)
„съхранение in situ“ в горското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове в естествената им среда;
в)
„съхранение в земеделско или в горско стопанство“ означава съхранение и развитие in situ на равнището на отделно земеделско или горско стопанство;
г)
„съхранение ex situ“ означава съхранение на генетичен материал за селското или горското стопанство извън естественото му местообитание;
д)
„колекция ex situ“ означава колекция от генетичен материал за селското или горското стопанство, съхранявана извън естественото му местообитание.
2. Дейностите по съхранение на генетични ресурси в селското и в горското стопанство, които отговарят на условията за подпомагане по член 28, параграф 9 и член 34, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, включват следното:
а)
целеви действия: действия, които насърчават съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси in situ и ex situ в селското и в горското стопанство, включително публикувани в интернет описи на понастоящем съхранявани in situ генетични ресурси, в това число съхранение в земеделско или в горско стопанство, както и колекции ex situ и бази данни;
б)
съгласувани действия: действия за насърчаване на обмена между компетентни организации в държавите членки на информация за съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси в селското и в горското стопанство на ЕС;
в)
съпътстващи действия: действия по осведомяване, разпространение на информация и консултиране, в които участват неправителствени организации и други заинтересовани страни, курсове за обучение, както и подготовка на технически доклади.
Член 9
Изключване на двойно финансиране на селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, както и на еквивалентни практики
1. За целите на подпомагането съгласно член 28, параграф 6, член 29, параграф 4 и член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 при изчисляването на такива плащания се вземат предвид само допълнителните разходи и/или пропуснатите приходи, свързани с ангажиментите, които надхвърлят съответните задължителни практики съгласно член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Когато ангажимент за агроекология и климат съгласно член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за практики, посочени в приложение IX, раздел I, точки 3 и 4 и в раздел III, точка 7 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за всякакви допълнителни практики, добавени към същото приложение, се нотифицира съгласно разпоредбите на член 43, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 като еквивалентен на една или повече от практиките, установени съгласно член 43, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, плащането за ангажимента за агроекология и климат съгласно член 28, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 се намалява с еднократна обща сума, съответстваща на част от плащането за екологизиране в държавата членка или в региона за всяка практика за екологизиране, установена съгласно член 43, параграф 12, буква в) от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 10
Хуманно отношение към животните
Ангажиментите за хуманно отношение към животните, които отговарят на условията за подпомагане по член 33 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, осигуряват повишени стандарти за методите на производство в една от следните области:
а)
поене, хранене и грижи за животните в съответствие с естествените потребности в животновъдството;
б)
условия, в които се отглеждат животните, например увеличено пространство, подови повърхности, материали, предназначени за облагородяване, естествена светлина;
в)
достъп до открито пространство;
г)
практики, при които се избягва отстраняване на части от тялото и/или кастрация на животните, или в специфични случаи, когато отстраняването на части от тялото или кастрацията на животните се считат за необходими, се предвижда използването на анестетични, аналгетични и противовъзпалителни медикаменти или имунокастрация.
Член 11
Сътрудничество
1. Подпомагането за създаване и развитие на къси вериги на доставки, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща само вериги на доставки, които включват не повече от един посредник между земеделския стопанин и потребителя.
2. Подпомагането за създаване и развитие на местни пазари, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща пазари, за които:
а)
в програмата за развитие на селските райони е определен радиус в километри от стопанството на произход на продукта, в който радиус трябва да се извършват както обработката на продукта, така и продажбата му на крайния потребител; или
б)
в програмата за развитие на селските райони е посочено убедително алтернативно определение.
3. За целите на дейностите, подпомагани по член 35, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, „малък икономически оператор“ означава микропредприятие по смисъла на определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (17) или физическо лице, което към момента на подаване на заявление за подпомагане не извършва икономическа дейност.
4. Дейностите за популяризиране, посочени в член 35, параграф 2, буква д) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са допустими за подпомагане само по отношение на къси вериги на доставки и местни пазари, които отговарят на изискванията по параграфи 1 и 2 от настоящия член.
Член 12
Търговски заеми за взаимоспомагателни фондове
Когато източникът на средства за финансова компенсация, която се изплаща от взаимоспомагателните фондове, посочени в членове 38 и 39 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, е търговски заем, срокът на този заем е от една до пет години.
Член 13
Инвестиции
За целите на член 45 от Регламент (ЕС) № 1305/2013:
а)
в случай на лизинг - други разходи, свързани с договора за лизинг, като марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, режийни разходи и разходи за застраховки, не се признават за допустими за подпомагане разходи;
б)
държавите членки определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които закупуването на използвано оборудване може да се признава за допустим за подпомагане разход;
в)
държавите членки изискват спазване на минимални стандарти за енергийна ефективност за финансирани чрез подпомагане инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, свързана с потребление или производство на енергия, ако такива стандарти съществуват на национално равнище;
г)
инвестициите в инсталации, чието основно предназначение е производството на електроенергия от биомаса, се признават за допустими за подпомагане разходи, само ако е използван минимален процент топлинна енергия, който се определя от държавите членки;
д)
държавите членки определят прагове на максималните дялове зърнени и други богати на скорбяла култури, захарни и маслодайни култури, използвани за производство на биоенергия, включително биогорива, за различните видове инсталации. Подпомагането за проекти за биоенергия обхваща само биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, определени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 от Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18). Във връзка с това в стратегическата екологична оценка на програмата за развитие на селските райони се включва обща оценка.
Член 14
Преобразуване или адаптиране на ангажименти
1. Държавите членки могат да разрешат един ангажимент съгласно член 28, 29, 33 или 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се преобразува в друг през срока на осъществяването му, ако са изпълнени всички долупосочени условия:
а)
преобразуването е от значителна полза за околната среда или хуманното отношение към животните;
б)
съществуващият ангажимент се засилва в значителна степен;
в)
одобрената програма за развитие на селските райони включва въпросните ангажименти.
Новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
2. Държавите членки могат да разрешат ангажименти съгласно членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се адаптират през срока, за който се прилагат, при условие че одобрената програма за развитие на селските райони включва възможност за подобно адаптиране и че адаптирането е надлежно обосновано с оглед на постигане на целите на първоначалния ангажимент.
Бенефициерът изпълнява адаптирания ангажимент за оставащата част от срока на първоначалния ангажимент.
Адаптирането може да бъде и под формата на удължаване на срока на ангажимента.
Член 15
Ситуации, в които не се изисква възстановяване
1. Когато бенефициерът увеличи площта на стопанството през срока, за който се изпълнява ангажиментът, поет като условие за предоставяне на подпомагането, държавите членки могат да предвидят ангажиментът да бъде разширен, за да обхване и допълнителната площ за оставащата част от срока на ангажимента, или първоначалният ангажимент да бъде заменен с нов. Същото важи и в случаи, когато се увеличава площта, която ангажиментът обхваща в рамките на стопанството.
2. Ангажиментът може да бъде разширен, за да обхване допълнителна площ, както е посочено в параграф 1, само при следните условия:
а)
това служи на целите във връзка с околната среда, към които е насочен ангажиментът;
б)
това е оправдано от гледна точка на характера на задължението, продължителността на оставащия срок и размерите на допълнителната площ;
в)
това не намалява ефективността на проверките за осигуряване спазването на изискванията за предоставяне на подпомагането.
Трябва да се спази първоначалният срок на ангажимента.
3. Нов ангажимент като замяна на съществуващ ангажимент, както е посочено в параграф 1, може да се поеме, ако обхваща цялата съответна площ и ако условията му са не по-малко строги от условията на първоначалния ангажимент.
Когато първоначалният ангажимент се заменя с нов, новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
ГЛАВА III
ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 16
Допустимост на разходите
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициерите, които са поети през програмния период 2007-2013 г. съгласно мерките, посочени в членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2015 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2015 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в съответната програма за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение I към настоящия регламент;
в)
държавите членки гарантират, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез системите им за управление и контрол.
Член 17
Хърватия
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициери от страна на Хърватия, които са поети посредством Инструмента за предприсъединителна помощ за развитието на селските райони (IPARD) за дейности съгласно мерките, посочени в член 171, параграф 3, буква б) и член 171, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 718/2007 на Комисията (19), са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2016 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 718/2007, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2016 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в програмата за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение II към настоящия регламент;
в)
Хърватия гарантира, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез нейните системи за управление и контрол.
3. Разходите, извършени след 31 декември 2013 г. във връзка с дейности, които са необходими за приключване на програмата IPARD и последващата оценка, предвидена в член 191 от Регламент (ЕО) № 718/2007, през програмния период 2014-2020 г. са допустими за финансиране от ЕЗФРСР съгласно компонента за техническа помощ на програмата, ако в нея за предвидени такива разходи.
Член 18
Окончателна оценка
1. Докладът относно окончателната оценка, посочена в член 86, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията до 31 декември 2016 г.
2. Обобщението на окончателните оценки, посочено в член 87 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията най-късно до 31 декември 2017 г.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Регламент (ЕО) № 1974/2006 се отменя.
Той продължава да се прилага за дейностите, които се изпълняват съгласно програмите, одобрени от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 преди 1 януари 2014 г.
Член 20
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 807/2014
av den 11 mars 2014
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), samt om införande av övergångsbestämmelser
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (1), särskilt artiklarna 2.3, 14.5, 16.5, 19.8, 22.3, 28.10, 28.11, 29.6, 30.8, 33.4, 34.5, 35.10, 36.5, 45.6, 47.6 och artikel 89, och
av följande skäl:
(1)
I förordning (EU) nr 1305/2013 fastställs allmänna regler för unionens stöd för landsbygdsutveckling, vilket finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och dessutom kompletteras de gemensamma bestämmelserna för de europeiska struktur- och investeringsfonderna enligt del 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (2). Det bör antas kompletterande bestämmelser.
(2)
Medlemsstaterna bör fastställa och tillämpa särskilda villkor för stöd till unga jordbrukare som etablerar sig, i de fall då en jordbrukare inte är ensam ansvarig för jordbruksföretaget. För att säkerställa likabehandling av stödmottagarna, oberoende av i vilken rättslig form de väljer att etablera jordbruksföretaget, bör det föreskrivas att villkoren för hur en juridisk person eller en annan form av partnerskap kan betraktas som ung jordbrukare bör vara samma som de villkor som gäller för en fysisk person. Det bör föreskrivas en tillräckligt lång uppskovsperiod under vilken de unga jordbrukarna kan skaffa sig de kvalifikationer som krävs.
(3)
För att säkerställa att de utbytesprogram och besöksprogram inom jord- och skogsbruket som får stöd från EJFLU är tydligt definierade och avgränsade i förhållande till liknande åtgärder inom andra unionsordningar, samtidigt som hänsyn tas till olika nationella förhållanden, bör medlemsstaterna, i sina landsbygdsprogram, fastställa programmens varaktighet och innehåll. Innehållet bör inriktas på vissa områden som är nära knutna till förverkligandet av unionens prioriteringar för landsbygdsutveckling.
(4)
Det bör antas regler om vilka typer av producentgrupper och åtgärder som kan beviljas stöd inom den säljfrämjande delen av kvalitetssystemen, samtidigt som det fastställs villkor som förhindrar snedvridning av konkurrensen och diskriminering av vissa produkter och som utesluter kommersiella märkesnamn från stöd.
(5)
De affärsplaner som avses i artikel 19.4 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska innehålla tillräckligt med information för att möjliggöra en bedömning av huruvida målen för den utvalda åtgärden kan uppnås eller inte. För att säkra likabehandling av stödmottagare i hela unionen och för att underlätta övervakningen, bör kriteriet för fastställande av gränser enligt artikel 19.4 i den förordningen vara jordbruksföretagets produktionspotential.
(6)
Det bör fastställas vilka lägsta miljökrav som åtgärder för beskogning av jordbruksmark måste uppfylla för att säkra att det inte förekommer någon olämplig beskogning av känsliga livsmiljöer, inbegripet arealer som används för jordbruk med höga naturvärden, samt att hänsyn tas till behovet av att öka motståndskraften mot klimatförändring. I områden som utsett till Natura 2000-områden bör beskogningen vara förenlig med förvaltningsmålen för det aktuella området. Särskild vikt bör läggas vid vissa områdens miljöbehov, som åtgärder för att motverka jorderosion. Det bör fastställas striktare regler för beskogningsåtgärder som innebär att det skapas större skogar så att hänsyn kan tas till hur sådana storskaliga åtgärder påverkar ekosystemen och för att säkra att åtgärderna är förenliga med målen för strategin för grön infrastruktur (3) och den nya EU-skogsstrategin (4).
(7)
Det bör fastställas villkor avseende åtaganden om extensifiering av animalieproduktionen, om uppfödning av lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen och om bevarande av växtgenetiska resurser som hotas av genetisk erosion i syfte att säkra att de åtaganden som görs överensstämmer med unionens prioriteringar för landsbygdsutvecklingen, särskilt behovet av att säkerställa skydd av landskapet och dess särdrag, av naturresurserna, även vattnet, och av marken och den genetiska mångfalden.
(8)
Det bör definieras vilka åtgärder som kan komma i fråga för stöd för bevarande och hållbar användning och utveckling av genetiska resurser inom jordbruket och för bevarande och främjande av skogsgenetiska resurser.
(9)
För att motverka dubbelfinansiering av jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön och motsvarande metoder enligt artikel 43 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (5) och för att motverka snedvridning av konkurrensen jordbrukarna emellan och för att säkra sund ekonomisk förvaltning av EJFLU:s resurser bör det föreskrivas att merkostnader och inkomstbortfall till följd av sådana metoder bör dras av från relevant stöd.
(10)
Det bör definieras inom vilka områden åtagandena om djurens välbefinnande bör innebära strängare normer för produktionsmetoder. I det sammanhanget bör man undvika att åtagandena om djurens välbefinnande överlappar vad som föreskrivs för gängse jordbruksmetoder, särskilt vad gäller sjukdomsförebyggande vaccination.
(11)
Det bör fastställas för vilka korta leveranskedjor och lokala marknader som stöd kan beviljas. För att göra en tydlig åtskillnad mellan dessa två bör antalet mellanhänder användas som ett kriterium för definitionen av korta leveranskedjor, medan kilometeravståndet till jordbruket, med hänsyn till särskilda geografiska förhållandena i det berörda området, bör användas som kriterium för definitionen av lokala marknader, såvida inte ett övertygande alternativt kriterium presenteras. Samarbetet mellan små aktörer bör inriktas på att komma till rätta med de allmänna nackdelar som fragmenteringen av landsbygdsområdena innebär. Det bör därför begränsas till mikroföretag och fysiska personer som är på väg att starta ett mikroföretag vid tidpunkten för ansökan om stöd. För att säkerställa en enhetlig strategi i genomförandet av samarbetet bör endast säljfrämjande åtgärder som rör korta leveranskedjor och lokala marknader beviljas stöd inom ramen för denna åtgärd.
(12)
För att säkra att bidragen till räntan på kommersiella lån som tas av gemensamma fonder enligt artikel 38.3 b och 39.4 b i förordning (EU) nr 1305/2013 förblir på en lämplig nivå bör lånens löptid vara på lägst ett år och högst fem år.
(13)
För att säkerställa att EJFLU:s resurser används på ett effektivt sätt bör vissa typer av utgifter i samband med leasingkontrakt, såsom leasegivarens marginal, refinansieringskostnader, fasta kostnader och försäkringskostnader vara uteslutna från stöd. För att ta hänsyn till de skiftande ekonomiska villkoren och utvecklingsvillkoren i jordbrukssektorn i medlemsstaterna, samtidigt som man säkerställer en sund ekonomisk förvaltning av EJFLU-resurserna, bör medlemsstaterna åläggas att i sina landsbygdsprogram definiera på vilka villkor begagnad utrustning kan berättiga till stöd. I enlighet med unionens prioriteringar för landsbygdsutvecklingen bör endast investeringar i förnybar energi med hög energieffektivitet och hög miljöprestanda beviljas stöd från EJFLU. Medlemsstaterna bör för detta ändamål fastställa minimikriterier för energieffektivitet. Medlemsstaterna bör säkerställa att tillämpliga hållbarhetskriterier för bioenergi iakttas. Medlemsstaterna bör också stödja övergången från första generationens biobränslen till andra generationen och bör främja en ökad produktion av avancerade biobränslen, vilka bör innebära stora minskningar av växthusgasutsläppen och låg risk för indirekta ändringar av markanvändningen och som inte bör konkurrera direkt om jordbruksmarken med livsmedels- och fodermarknaderna.
(14)
Det bör fastställas vilka villkor som bör tillämpas på omvandling och justering av åtaganden enligt de åtgärder som anges i artiklarna 28, 29, 33 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 och det bör definieras i vilka situationer återbetalning av stödet inte bör krävas. Det bör säkerställas att omvandling eller justering av åtaganden enbart är möjligt om miljömålen för åtagandet skyddas eller förstärks.
(15)
Det bör antas övergångsbestämmelser för övergången från landsbygdsutvecklingsstöd enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (6), och när det gäller Kroatien enligt rådets förordning (EG) nr 1085/2006 (7), till stöd enligt förordning (EU) nr 1305/2013. Ett antal övergångsbestämmelser för landsbygdsutveckling har redan införts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1310/2013 (8), varför denna förordning bör innehålla villkoren för hur utgifter för åtgärder enligt artiklarna 52 och 63 i förordning (EG) nr 1698/2005 blir stödberättigande enligt förordning (EU) nr 1305/2013. Genom denna förordning bör man också anpassa datumen för inlämning av efterhandsutvärderingar av programmen och sammanfattningar av dessa, för att ta hänsyn till övergångsbestämmelserna för genomförandet av program från programperioden 2007-2013 under 2014, som infördes genom artikel 1 förordning (EU) nr 1310/2013.
(16)
Då förordning (EU) nr 1305/2013 ersätter förordning (EG) nr 1698/2005 bör tillämpningsföreskrifterna till förordning (EG) nr 1698/2005, vilka fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 (9) upphöra att gälla. Förordning (EG) nr 1974/2006 bör följaktligen upphöra att gälla.
(17)
Mot bakgrund av att programperioden 2014-2020 redan kommer att ha startat när denna förordning offentliggörs i Europeiska unionens tidning bör förordningen träda i kraft så snart som möjligt. Förordningen bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs och börja gälla från och med 2014-2020 års programperiods första dag, dvs. den 1 januari 2014.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Artikel 1
Tillämpningsområde
I denna förordning fastställs följande:
1.
Bestämmelser som kompletterar förordning (EU) nr 1305/2013 när det gäller följande:
a)
unga jordbrukare,
b)
utbytesprogram och besöksprogram inom jord- och skogsbruk,
c)
kvalitetssystem och främjande åtgärder,
d)
jordbruks- och affärsutveckling,
e)
beskogning och skapande av skogsmark,
f)
miljö- och klimatvänligt jordbruk,
g)
bevarande av genetiska resurser inom jord- och skogsbruket,
h)
åtgärder för att motverka dubbelfinansiering,
i)
djurens välbefinnande,
j)
samarbete,
k)
kommersiella lån till gemensamma fonder,
l)
investeringar,
m)
omvandling och justering av åtaganden,
n)
förlängda eller nya åtaganden.
2.
Särskilda övergångsregler med villkor för hur stöd som kommissionen godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005, eller när det gäller Kroatien, i enlighet med förordning (EG) nr 1085/2006, kan omvandlas till stöd enligt förordning (EU) nr 1305/2013, inbegripet tekniskt stöd när det gäller Kroatien.
KAPITEL II
BESTÄMMELSER SOM KOMPLETTERAR REGLERNA FÖR LANDSBYGDSUTVECKLINGSÅTGÄRDER
Artikel 2
Unga jordbrukare
1. Medlemsstaterna ska fastställa och tillämpa särskilda stödvillkor när en ung jordbrukare enligt definitionen i artikel 2.1 n i förordning (EU) nr 1305/2013 inte etablerar sig som ensam ansvarig för jordbruksföretaget, oberoende av dess juridiska form. Dessa villkor ska motsvara de villkor som gäller för en ung jordbrukare som etablerar sig som ensam ansvarig för ett jordbruksföretag. I samtliga fall ska den unga jordbrukaren ha kontroll över jordbruksföretaget.
2. Om stödansökan avser en anläggning som ägs av en juridisk person, ska den unga jordbrukaren i den mening som avses i artikel 2.1 n i förordning (EU) nr 1305/2013, utöva faktisk och långsiktig kontroll över den juridiska personen i fråga om beslut som rör administration, ersättningar och ekonomiska risker. Om flera fysiska personer, även personer som inte är unga jordbrukare, har del i kapitalet eller delar förvaltningen av den juridiska personen ska den unga jordbrukaren kunna utöva sådan faktisk och långsiktig kontroll, antingen på egen hand eller tillsammans med andra jordbrukare.
När en juridisk person enskilt eller gemensamt kontrolleras av en annan juridisk person, ska de villkor som anges i första stycket tillämpas på varje fysisk person som har kontroll över denna andra juridiska person.
3. Samtliga krav i definitionen av unga jordbrukare enligt artikel 2.1 n i förordning (EU) nr 1305/2013 ska vara uppfyllda när ansökan om stöd enligt den förordningen lämnas in. En uppskovsperiod på högst 36 månader från dagen då det enskilda stödet beviljas får emellertid beviljas stödmottagaren, under vilken stödmottagaren har möjlighet att förvärva de yrkeskunskaper som anges i landsbygdsprogrammet.
Artikel 3
Utbytes- och besöksprogram inom jord- och skogsbruket
Medlemsstaterna ska i sina landsbygdsprogram fastställa varaktighet och innehåll för de kortsiktiga utbytes- och besöksprogram inom jord- och skogsbruket som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) nr 1305/2013. Programmen och besöken ska särskilt inriktas på hållbara jord- och skogsbruksmetoder och/eller jord- och skogsbrukstekniker, diversifiering inom jordbruket, jordbruk som deltar i korta leveranskedjor, utveckling av nya affärsmöjligheter och ny teknik, samt på förbättrad återhämtningsförmåga för skogen.
Artikel 4
Kvalitetssystem och säljfrämjande åtgärder
1. De producentgrupper som kan komma i fråga för stöd enligt artikel 16.2 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska vara enheter som, oavsett rättslig form, för samman aktörer som deltar i ett kvalitetssystem för jordbruksprodukter, bomull eller livsmedel enligt artikel 16.1 i den förordningen avseende en specifik produkt som omfattas av ett sådant system.
2. De åtgärder som kan komma i fråga för stöd enligt artikel 16.2 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska ha följande egenskaper:
a)
De ska vara avsedda att förmå kunderna att köpa produkter som omfattas av ett kvalitetssystem för jordbruksprodukter, bomull eller livsmedel av det slag som avses i artikel 16.1 i förordning (EU) nr 1305/2013 och som därigenom får stöd inom ramen för ett landsbygdsprogram, och som
b)
framhäver de berörda produkternas specifika egenskaper eller förtjänster, vilka följer av kvalitetssystemets krav, särskilt kvalitet, särskilda produktionsmetoder, stränga normer för djurens välbefinnande och miljöhänsyn.
3. Verksamheten får inte stimulera kunderna att köpa en produkt på grund av dess särskilda ursprung, utom när det gäller produkter som omfattas av det kvalitetssystem som införs genom avdelning II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (10), kapitel III i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 (11), kapitel III i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 (12) samt genom del II avdelning II kapitel I avsnitt 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (13) vad gäller vin. Produktens ursprung får anges om detta sker på ett sätt som är underordnat det centrala budskapet.
4. Inget stöd enligt artikel 16.2 i förordning (EU) nr 1305/2013 får beviljas för informations- och säljfrämjande åtgärder avseende kommersiella varumärken.
Artikel 5
Jordbruks- och affärsutveckling
1. Den affärsplan som avses i artikel 19.4 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska minst innehålla uppgifter om följande:
a)
När det gäller startstöd till unga jordbrukare:
i)
Utgångsläget för jordbruksföretaget.
ii)
Mål och delmål för att utveckla jordbruksföretagets verksamhet.
iii)
De insatser, däribland sådana som rör miljömässig hållbarhet och resurseffektivitet, som krävs för att utveckla jordbruksföretagets verksamhet, såsom investeringar, utbildning och rådgivning.
b)
När det gäller nyetableringsstöd för annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden:
i)
Den ursprungliga ekonomiska situationen för den person eller det mikro- eller småföretag som ansöker om stöd.
ii)
Mål och delmål för att utveckla jordbruksföretagets eller mikro- eller småföretagets nya verksamhet.
iii)
De insatser som krävs för att utveckla personens, jordbruksföretagets eller mikro- eller småföretagets verksamhet, såsom investeringar, utbildning och rådgivning.
c)
När det gäller etableringsstöd för utveckling av småbruk:
i)
Utgångsläget för jordbruksföretaget.
ii)
De insatser, däribland sådana som rör miljömässig hållbarhet och resurseffektivitet, som krävs för uppnå ekonomisk lönsamhet, såsom investeringar, utbildning och samarbete.
2. Medlemsstaterna ska definiera de trösklar som avses i artikel 19.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 1305/2013 vad gäller jordbruksföretagets produktionspotential, uttryckt som standardoutput enligt definitionen i artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 1242/2008 (14) eller motsvarande.
Artikel 6
Beskogning och skapande av skogsmark
Följande lägsta miljökrav ska gälla för åtgärder för beskogning och skapande av skogsmark enligt artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013:
a)
Urvalet av de arter som ska planteras och av de arealer och metoder som ska användas ska göras på ett sådant sätt att man undviker olämplig beskogning av känsliga livsmiljöer såsom torvmossar och våtmarker och motverkar negativa effekter på områden med stort ekologiskt värde, inbegripet arealer som används för jordbruk med högt naturvärde. I områden som utsetts till Natura 2000-områden enligt rådets direktiv 92/43/EEG (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (16) bör endast beskogning tillåtas om den är förenlig med förvaltningsmålen för det aktuella området och har godkänts av den nationella myndighet i medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av Natura 2000.
b)
Urvalet av arter, sorter, ekotyper och härkomst för träd ska göras på ett sådant sätt att man beaktar behovet av motståndskraft mot klimatförändringar och naturkatastrofer och tar hänsyn till mark- och vattenförhållandena i det berörda området, samt till arternas eventuella invasiva karaktär under de lokala förhållanden som anges av medlemsstaterna. Stödmottagaren ska åläggas att skydda och vårda skogen, åtminstone under den period för vilken stödet för uteblivna jordbruksinkomster och underhållskostnader betalas ut. Häri ska ingå skötsel, gallring och bete, när så är lämpligt med hänsyn till skogens framtida utveckling, åtgärder för att minska konkurrensen med örtvegetation och åtgärder för att hålla tillbaka tillväxten av undervegetation som lätt kan fatta eld. Vad gäller snabbväxande arter ska medlemsstaterna fastställa minimi- och maximitidsfrister för avverkning. Minimitidsfristen för avverkning får inte vara lägre än åtta år och maximitidsfristen får inte vara mer än 20 år.
c)
I de fall där plantering av fleråriga vedartade arter, på grund av svåra miljö- och klimatförhållanden, inklusive miljöförstöring, inte kan förväntas leda till att det skapas ett skogstäcke enligt definitionen i tillämplig nationell lagstiftning får medlemsstaterna tillåta att stödmottagaren skapar och bibehåller ett annat vedartat växttäcke. Stödmottagaren ska sörja för samma skötsel och skydd som för skog.
d)
Vad gäller beskogning som leder till att det skapas skogar som är större än ett visst tröskelvärde som ska fastställas av medlemsstaterna, får beskogningen ske enligt något av följande:
i)
Plantering av uteslutande ekologiskt anpassade arter eller arter som är motståndskraftiga mot klimatförändringar i det aktuella biogeografiska området och för vilka en konsekvensbedömning har visat att de inte hotar den biologiska mångfalden eller ekosystemtjänsterna eller att de inte har någon negativ inverkan på människors hälsa.
ii)
Plantering av en blandning av trädarter som antingen ska bestå av
-
minst 10 % lövträd per område, eller
-
minst tre trädarter eller trädsorter, varav den minst förekommande arten eller sorten ska täcka minst 10 % av arealen.
Artikel 7
Miljö- och klimatvänligt jordbruk
1. De åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk som avses i artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 och som avser extensifiering av djurproduktionen ska uppfylla minst ett av följande villkor:
a)
All betesareal på jordbruksföretaget förvaltas och bibehålls för att motverka för högt respektive för lågt betestryck.
b)
Djurtätheten fastställs på grundval av samtliga betande djur på gården eller, i händelse av ett åtagande att begränsa urlakningen av näringsämnen, samtliga djur på gården som har betydelse för åtagandet i fråga.
2. De åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk som avses i artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 och som avser uppfödning av lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen eller bevarande av växtgenetiska resurser som hotas av genetisk utarmning ska ha följande syften:
a)
Uppfödning av husdjur av lokala raser, som är genetiskt anpassade till ett eller flera traditionella produktionssystem eller miljöer i landet och som riskerar att försvinna från djurhållningen.
b)
Bevarande av växtgenetiska resurser som är naturligt anpassade till lokala och regionala förhållanden och som hotas av genetisk utarmning.
Följande produktionsdjur får komma i fråga för stöd:
a)
Nötboskap.
b)
Får.
c)
Getter.
d)
Hästdjur.
e)
Grisar.
f)
Fåglar.
3. Lokala raser ska anses i riskzonen för att försvinna från djurhållningen om följande villkor uppfylls:
a)
Antalet avelsdjur av honkön på nationell nivå ska anges.
b)
Antalet avelsdjur av honkön på nationell nivå och det faktum att de förtecknade raserna är utrotningshotade ska ha intygats av ett vederbörligen erkänt och relevant vetenskapligt organ.
c)
Ett vederbörligen erkänt och relevant tekniskt organ ska föra in uppgifter i stamboken för rasen och hålla denna aktuell.
d)
De berörda tekniska organen ska ha nödvändig yrkesskicklighet och kunskap för att identifiera djur som tillhör den ras som hotas.
Information om att dessa villkor uppfylls ska ingå i landsbygdsprogrammen.
4. De växtgenetiska resurserna ska anses vara i riskzonen för genetisk utarmning på villkor att tillräckliga bevis för detta, som bygger på vetenskapliga rön eller på indikatorer om att nationella sorter/ursprungliga lokala sorter eller deras populationsdiversitet minskar, samt, i förekommande fall, om förändringar i de lokalt dominerande jordbruksmetoderna, anges i landsbygdsprogrammet.
5. Verksamhet som ingår i åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk enligt punkterna 1-4 i denna artikel ska inte få komma i fråga för stöd enligt artikel 28.9 i förordning (EU) nr 1305/2013.
Artikel 8
Bevarande av genetiska resurser inom jord- och skogsbruket
1. I denna artikel avses med
a) in situ-bevarande inom jordbruket: bevarande av genetiskt material i ekosystem och naturliga livsmiljöer och underhåll och återställande av livskraftiga populationer av arter eller förvildade arter i deras naturliga miljö, och, i fråga om raser av tamdjur eller sorter av odlade växter, i den jordbruksmiljö där de har utvecklat sina särskiljande egenskaper.
b) in situ-bevarande inom skogsbruket: bevarande av genetiskt material i ekosystem och naturliga livsmiljöer och underhåll och återställande av livskraftiga populationer av arter i deras naturliga miljö.
c) bevarande på jord- eller skogsbruket: bevarande och utveckling in situ på jordbruks- eller skogsbruksföretaget.
d) ex situ-bevarande: bevarande av genetiskt material för jordbruket eller skogsbruket på annan plats än i den naturliga livsmiljön,
e) ex situ-samling: samling av genetiskt material för jordbruket eller skogsbruket på annan plats än i den naturliga livsmiljön.
2. De insatser för bevarande av genetiska resurser i jordbruket och skogsbruket som kan komma i fråga för stöd enligt artikel 28.9 och 34.4 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska omfatta följande:
a)
målinriktade åtgärder: insatser som främjar bevarande ex situ och in situ, beskrivning, insamling och utnyttjande av genetiska resurser i jordbruket och skogsbruket, inbegripet webbaserade förteckningar över genetiska resurser som för närvarande bevaras in situ, inbegripet bevarande in situ/på jordbruks- eller skogsbruksföretaget, samt ex situ-samlingar (genbanker) och databaser.
b)
samordnande insatser: insatser för att främja utbyte av information för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser i unionens jordbruk och skogsbruk bland behöriga organ i medlemsstaterna.
c)
kompletterande insatser: information, informationsspridning och rådgivande verksamhet som omfattar icke-statliga organisationer och andra berörda intressenter samt utbildning och utarbetande av tekniska rapporter.
Artikel 9
Åtgärder för att undvika dubbelfinansiering av miljö- och klimatvänliga jordbruksmetoder och motsvarande metoder
1. Vid beräkningen av stöd enligt artiklarna 28.6, 29.4 och 30.1 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska hänsyn endast tas till merkostnader och inkomstbortfall som är kopplade till åtaganden som går utöver de relevanta obligatoriska metoder som avses i artikel 43 i förordning (EU) nr 1307/2013.
2. I samband med att ett åtagande om miljö- och klimatvänligt jordbruk enligt artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 som gäller de metoder som avses i punkterna 3 och 4 i avsnitt I och punkt 7 i avsnitt III i bilaga IX till förordning (EU) nr 1307/2013, och eventuella andra metoder som införs i den bilagan, anmäls i enlighet med artikel 43.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 som likvärdigt med en eller flera av de metoder som fastställts enligt artikel 43.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska stödet för åtagandet om miljö- och klimatvänligt jordbruk enligt artikel 28.6 i förordning (EU) nr 1305/2013 minskas med en klumpsumma som motsvarar en andel av miljöanpassningsstödet i medlemsstaten eller regionen för var och en av de miljöanpassningsmetoder som fastställts i enlighet med artikel 43.12 c i förordning (EU) nr 1307/2013.
Artikel 10
Djurskydd
De åtgärder för djurens välbefinnande som kan komma i fråga för stöd enligt artikel 33 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska innebära strängare normer för produktionsmetoderna inom ett av följande områden:
a)
Vatten, foder och omvårdnad i enlighet med djurens naturliga behov.
b)
Inhysningsförhållanden, såsom större utrymme, golvytor, berikningsmaterial och naturligt ljus.
c)
Tillträde till utomhusytor.
d)
Praxis som förhindrar stympning och/eller kastrering av djur, eller i de fall då stympning eller kastrering anses nödvändiga, säkrar användning av smärtlindring, bedövning och antiinflammatoriska läkemedel samt immunokastrering.
Artikel 11
Samarbete
1. Stöd för att inrätta och utveckla korta leveranskedjor enligt artikel 35.2 d i förordning (EU) nr 1305/2013 ska endast beviljas för försörjningskedjor med högst en mellanhand mellan jordbrukaren och konsumenten.
2. Stöd för att inrätta och utveckla lokala marknader enligt artikel 35.2 d i förordning (EU) nr 1305/2013 ska endast beviljas för marknader för vilka
a)
det i landsbygdsprogrammet anges en kilometerbaserad radie till den gård där produkten har sitt ursprung, inom vilken både bearbetning och försäljning till slutkonsumenten ska äga rum, eller
b)
för vilka det i landsbygdsprogrammet anges en övertygande alternativ definition.
3. För de syften som avses med de åtgärder som kan beviljas stöd enligt artikel 35.2 c i förordning (EU) nr 1305/2013 ska med små aktörer avses mikroföretag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (17) eller en fysisk person som inte bedriver ekonomisk verksamhet vid den tidpunkt då stödansökan lämnas in.
4. Marknadsföringsverksamhet enligt artikel 35.2 e i förordning (EU) nr 1305/2013 ska endast beviljas stöd om det är fråga om korta leveranskedjor och lokala marknader som uppfyller villkoren i punkterna 1 och 2 i denna artikel.
Artikel 12
Kommersiella lån till gemensamma fonder
Om de medel som en gemensam fond använder för att betala ut den ersättning som avses i artiklarna 38 och 39 i förordning (EU) nr 1305/2013 är ett kommersiellt lån ska ett sådant lån ha en löptid på mellan ett och fem år.
Artikel 13
Investeringar
För de syften som avses i artikel 45 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska följande gälla:
a)
Vad gäller leasing ska andra kostnader i samband med leasingkontraktet, som leasegivarens marginal, refinansieringskostnader, fasta kostnader och försäkringskostnader inte berättiga till stöd.
b)
Medlemsstaterna ska i sina landsbygdsprogram ange enligt vilka villkor köp av begagnad utrustning kan betraktas som stödberättigande utgifter.
c)
Medlemsstaterna ska kräva att vissa miniminormer för energieffektivitet iakttas när det gäller investeringar i förnybar energi som får stöd och som förbrukar eller producerar energi, om sådana normer finns på nationell eller internationell nivå.
d)
Investeringar i anläggningar, vars främsta syfte är att producera el från biomassa ska inte berättiga till stöd, utom om en lägsta procentandel värmeenergi används, vilken ska fastställas av medlemsstaterna.
e)
Medlemsstaterna ska fastställa tröskelvärden för vilka mängder spannmål och andra stärkelsehaltiga grödor, socker och oljeväxter för framställning av bioenergi, inbegripet biodrivmedel, som högst får användas i olika typer av anläggningar. Stöd till bioenergiprojekt får endast beviljas för bioenergi som uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17.2-17.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (18). I detta sammanhang ska en allmän utvärdering ingå i den strategiska miljöbedömningen för landsbygdsprogrammet.
Artikel 14
Omvandling och justering av åtaganden
1. Medlemsstaterna får tillåta att ett åtagande enligt artiklarna 28, 29, 33 eller 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 omvandlas till ett annat åtagande under åtagandeperioden under förutsättning att samtliga villkor nedan uppfylls:
a)
Omvandlingen ger betydande miljöfördelar eller fördelar för djurens välbefinnande.
b)
Det befintliga åtagandet stärks påtagligt.
c)
De aktuella åtagandena ingår i det godkända landsbygdsprogrammet.
Ett nytt åtagande ska omfatta hela den period som anges för den aktuella åtgärden, oavsett hur mycket av perioden för det ursprungliga åtagandet som redan har genomförts.
2. Medlemsstaterna får tillåta att åtaganden enligt artiklarna 28, 29, 33 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 justeras under åtagandeperioden under förutsättning att det godkända landsbygdsprogrammet tillåter en sådan justering och att justeringen är vederbörligen berättigad med avseende på målen för det ursprungliga åtagandet.
Stödmottagaren ska fullgöra det justerade åtagandet under återstoden av det ursprungliga åtagandets åtagandeperiod.
En justering kan också ta formen av en förlängning av åtagandeperioden.
Artikel 15
Situationer där ingen återbetalning krävs
1. När en mottagare utökar jordbruksföretagets areal under giltighetstiden för ett åtagande som gjorts som villkor för beviljande av stöd, får medlemsstaterna bestämma att åtagandet ska utvidgas till att omfatta det område som lagts till under återstoden av åtagandeperioden eller att det ursprungliga åtagandet ska ersättas med ett nytt åtagande. Detsamma ska gälla om den areal som åtagandet omfattar inom ett jordbruksföretag ökar.
2. Ett åtagande får endast utvidgas till att omfatta ytterligare områden enligt punkt 1 om följande villkor är uppfyllda:
a)
Det tjänar åtagandets miljömål.
b)
Utvidgningen är berättigad på grund av åtagandets art, den återstående periodens längd och den tillagda arealens storlek.
c)
Den utgör inte något hinder för kontrollernas effektivitet när det gäller att säkerställa överensstämmelse med villkoren för beviljande av stöd.
Den ursprungliga åtagandeperioden ska iakttas.
3. Ett nytt åtagande kan göras för att ersätta ett befintligt åtagande enligt punkt 1, på villkor att det omfattar hela området och att dess villkor inte är mindre förpliktande än det ursprungliga åtagandet.
När det ursprungliga åtagandet ersätts med ett nytt åtagande ska det nya åtagandet gälla för hela den period som anges i den relevanta bestämmelsen, oavsett hur stor andel av tidsperioden för det ursprungliga åtagandet som redan har genomförts.
KAPITEL III
ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER
Artikel 16
Stödberättigande utgifter
1. Utgifter som avser rättsliga åtaganden som gjorts gentemot stödmottagarna under programperioden 2007-2013 i enlighet med de åtgärder som avses i artiklarna 52 och 63 i förordning (EG) nr 1698/2005 ska berättiga till stöd från EJFLU under programperioden 2014-2020 för de utbetalningar som ska göras
a)
mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2015, om det ekonomiska anslaget för den berörda åtgärden enligt respektive program som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005 redan har förbrukats, och
b)
efter den 31 december 2015.
2. De utgifter som avses i punkt 1 ska berättiga till stöd från EJFLU under programperioden 2014-2020 om följande villkor är uppfyllda:
a)
Utgifterna ska ingå i ett landsbygdsprogram för programperioden 2014-2020.
b)
EJFLU-bidragsnivån för motsvarande åtgärd enligt förordning (EU) nr 1305/2013, enligt vad som anges i bilaga I till denna förordning, ska tillämpas.
c)
Medlemsstaterna ska se till att de relevanta övergångsåtgärderna identifieras tydligt i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem.
Artikel 17
Kroatien
1. Utgifter som avser rättsliga åtaganden som Kroatien gjort gentemot stödmottagarna inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd för landsbygdsutveckling (Ipard) för de åtgärder som avses i artiklarna 171.3 b och 171.4 a och b i förordning (EG) nr 718/2007 (19) ska berättiga till stöd från EJFLU under programperioden 2014-2020 för de utbetalningar som ska göras
a)
mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2016, om det ekonomiska anslaget för den berörda åtgärden enligt respektive program som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 718/2007 redan har förbrukats, och
b)
efter den 31 december 2016.
2. De utgifter som avses i punkt 1 ska vara berättigade till stöd från EJFLU under programperioden 2014-2020 om följande villkor är uppfyllda:
a)
Utgifterna ska ingå i landsbygdsprogrammet för programperioden 2014-2020.
b)
EJFLU-bidragsnivån för motsvarande åtgärd enligt förordning (EU) nr 1305/2013, enligt vad som anges i bilaga II till denna förordning, ska tillämpas.
c)
Kroatien ska se till att de relevanta övergångsåtgärderna identifieras tydligt i landets förvaltnings- och kontrollsystem.
3. Utgifter som uppkommer efter den 31 december 2013 och som avser åtgärder som är nödvändiga för avslutandet av Ipard-programmet och efterhandsutvärderingen enligt artikel 191 i förordning (EG) nr 718/2007 ska berättiga till stöd från EJFLU i form av tekniskt stöd inom programmet för programperioden 2014-2020, på villkor att programmet innehåller en bestämmelse om sådant stöd.
Artikel 18
Utvärdering i efterhand
1. Den efterhandsbedömning som avses i artikel 86.5 i förordning (EG) nr 1698/2005 ska sändas in till kommissionen senast den 31 december 2016.
2. Den sammanfattning av efterhandsbedömningen som avses i artikel 87 förordning (EG) nr 1698/2005 ska färdigställas senast den 31 december 2017.
KAPITEL IV
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 19
Upphävande
Förordning (EG) nr 1974/2006 ska upphöra att gälla.
Förordningen ska fortsätta att tillämpas på insatser som genomförs inom ramen för program som godkänts av kommissionen enligt förordning (EG) nr 1698/2005 före den 1 januari 2014.
Artikel 20
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2014.