РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1313/2014 НА КОМИСИЯТА
от 10 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове (по-специално мандарини и т.н.) с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1355/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китайската народна република („Китай“). Мерките бяха под формата на специално мито за всяко дружество, вариращи от 361,4 до 531,2 EUR за тон нетно тегло на продукта.
(2)
Тези мерки бяха отменени от Съда на ЕС на 22 март 2012 г. (3), но бяха повторно наложени на 18 февруари 2013 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 158/2013 на Съвета (4).
1.2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (5), на 12 август 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) от името на производители, които представляват над 75 % от общото производство на Съюза на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове.
(4)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга или повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 25 октомври 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(6)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността от повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално информира следните страни за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките: заявителя, производителите от Съюза и техните съответни сдружения, известните производители износители в Китай и в потенциалните държави аналози, несвързаните вносители в Съюза и техните съответни сдружения, доставчиците на производителите в Съюза и техните съответни сдружения, едно сдружение на потребители в Съюза, за което е известно, че е засегнато, както и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай и несвързани вносители в Съюза бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на преразглеждане информация.
(9)
Тъй като само една група производители износители от Китай предостави изискваната информация, не беше счетено за необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Що се отнася до несвързаните вносители, 32 бяха установени и поканени да предоставят информация за извадката. Седем от тях се отзоваха и предоставиха информацията, необходима за подбора на извадката. Трима от тях бяха избрани да бъдат част от извадката, но само двама потвърдиха в рамките на крайния срок своето желание да бъдат включени в извадката.
(11)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията изпрати въпросници до заинтересованите страни и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от петима производители от Съюза, от оказалия съдействие производител износител в Китай, от двама несвързани вносители, от осем доставчици на производителите от Съюза, от едно сдружение на доставчиците на производителите от Съюза и от един производител в държавата аналог.
(12)
Две сдружения на вносители заявиха, че са заинтересовани страни. Петима несвързани вносители също представиха коментари.
(13)
По отношение на производителите от държавата аналог, четири дружества бяха установени и бяха поканени да предоставят необходимата информация. Само едно от тези дружества предостави изискваната информация и се съгласи да приеме проверка на място.
(14)
Комисията провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване на дъмпинга или от повторно възникване на вредата от него, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Испания
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Испания
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Испания
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Испания
б)
производител износител в Китай:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Китай и свързаното с него дружество Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
в)
несвързани вносители в Съюза:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Германия
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Германия
г)
производител в държавата аналог:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Турция
1.5. Оповестяване на съществените факти и изслушвания
(15)
На 13 октомври 2014 г. Комисията оповести съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи антидъмпингови мита („окончателното оповестяване“). След окончателното оповестяване няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, включващи вижданията им относно окончателните заключения. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Трима вносители направиха такова искане и бяха съвместно изслушани в присъствието на служителя по изслушванията при търговските процедури. Едно европейско сдружение на търговците направи такова искане и беше изслушано от службите на Комисията.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсуми), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“) и понастоящем класирани в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90.
(17)
Разглежданият продукт се получава чрез обелване и разделяне на сегменти на плода от определени сортове дребни цитрусови плодове (предимно сатсуми), които впоследствие се поставят в среда от захарен сироп, сок или вода в опаковки с различни размери, за да отговарят на специфичните изисквания на отделните пазари.
(18)
Сатсумите, клементините и други дребни цитрусови плодове са известни под общото наименование „мандарини“. Повечето от тези различни сортове плодове са подходящи за консумация в прясно състояние или за преработване. Те са сходни и поради това, когато са приготвени или консервирани, се разглеждат като един продукт.
2.2. Сходен продукт
(19)
Производителите от Съюза заявиха, че внасяният продукт и продуктът на Съюза са сходни по следните причини:
-
и двата продукта имат еднакви или много подобни физически свойства, например вкус, форма, размер и текстура;
-
те се продават чрез същите или подобни канали и се конкурират предимно по отношение на цената;
-
те имат едно и също или сходно крайно приложение;
-
те са лесно взаимозаменяеми;
-
те са класирани в същите кодове по Комбинираната номенклатура за тарифни цели.
(20)
От друга страна, някои вносители твърдят, че внасяният продукт е с по-високо качество, тъй като той съдържа по-малко разкъсани сегменти (максимум 5 %), както и че е с вкус, външен вид и структура, които са по-добри от тези на продукта на Съюза. Също така бе заявено, че внасяният продукт се различава от продукта на Съюза и от гледна точка на мириса.
(21)
Комисията провери тези твърдения и с оглед на наличните данни стигна до заключението, че твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 19, са правилни.
(22)
Що се отнася до твърденията на вносителите, те трябваше да бъдат отхвърлени на следните основания:
а)
някои разлики в качеството, свързани с количеството разкъсани сегменти, вкуса, външния вид, мириса и структурата, не са оказали влияние върху основните свойства на продукта. Внасяният продукт и продуктът на Съюза са все така взаимозаменяеми и имат едно и също или сходно крайно приложение. Всъщност производителите от Съюза са продавали продукта си, включително и с по-висок дял на разкъсани сегменти, през разглеждания период както на вносителите, така и на същите категории ползватели/потребители (например вериги супермаркети и доставчици на пекарската промишленост), които също са били обслужвани от вносителите. Освен това една верига супермаркети в Европейския съюз също потвърди, че тя е продавала и продукта с произход от Европа, и този с произход от Китай под една и съща производствена марка и търговска марка;
б)
максималното количество от 5 % разкъсани сегменти не е изключителна характеристика само на внасяния продукт. Всъщност разследването показа, че производителите от Съюза предлагат широка гама от качества с различни проценти на разкъсани сегменти, включително пропорции, в които максималното съдържание на разкъсани сегменти е 5 %. Някои вносители са купували продукта, който съдържа максимум 5 % разкъсани сегменти, от производителите от Съюза.
(23)
Следователно, както и при първоначалното разследване, внасяният продукт и този, произвеждан от промишлеността на Съюза, се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
3.1. Предварителни бележки
(24)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване на дъмпинга.
(25)
Както бе посочено в съображение 9, поради факта, че само една група дружества оказа съдействие, не бе необходимо да се изготвя извадка от производители износители от Китай. Тази група дружества обхваща около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
3.2. Дъмпингов внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
3.2.1. Държава аналог
(26)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от такава трета държава за други държави, включително за Съюза, или, ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване за преразглеждане Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(28)
Не бяха получени никакви коментари относно предложението за избор на Турция като държава аналог. Никоя от заинтересованите страни не предложи производители на сходния продукт от алтернативна държава аналог.
(29)
Един от турските производители износители, с които беше осъществен контакт, Frigo-Pak, предостави пълен и навременен отговор на въпросника и прие извършването на проверка на място в своите помещения.
3.2.2. Нормална стойност
(30)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в Турция. Това дружество не е продавало сходния продукт на вътрешния пазар и поради това нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент въз основа на производствените разходи и като се добави, в съответствие с член 2, параграф 6, буква б), разумен процент за разходи за продажба и общи и административни разходи (ПОАР) и в съответствие с член 2, параграф 6, буква в), разумен марж на печалба. Използваният процент на ПОАР е този на ПОАР, понесени от този производител за продажбите му на вътрешния пазар на други продукти в консерви, и възлиза на 10 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност). Използваният процент на печалба е същият като този, използван при първоначалното разследване, т.е. 6,8 %, което представлява печалбата, постигната от промишлеността на ЕС преди тя да пострада от дъмпинговия внос от Китай.
3.2.3. Експортна цена
(31)
Eкспортните продажби за Съюза на оказалия съдействие производител износител са били извършени пряко за независими клиенти, установени в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена беше определена на базата на действително платената или подлежаща на плащане цена за продукта, когато същият се продава за износ от Китай за Съюза.
3.2.4. Сравнение
(32)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(33)
С цел обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалия съдействие производител износител и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени корекции за разликите по отношение на разходите за транспортиране, застраховане, комисионите и банковите такси, които засягаха цените и съпоставимостта им.
3.2.5. Дъмпингов марж
(34)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(35)
За оказалия съдействие производител износител това сравнение показа наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж възлиза на повече от 60 %.
(36)
За Китай като цяло при сравнението между среднопретеглената експортна цена на китайския внос на разглеждания продукт, докладвана от Евростат, и среднопретеглената нормална стойност, установена за държавата аналог (надлежно коригирана, за да отрази вероятния продуктов асортимент на китайския внос с оглед на продуктовия асортимент на продажбите в ЕС на оказалия съдействие производител износител за сравними видове продукти), също така бе установен значителен дъмпинг на още по-високи нива.
(37)
След окончателното оповестяване едно европейско търговско сдружение заяви, че за разлика от китайските производители износители и испанските производители, то не е имало възможност да провери точните изчисления (за дъмпинга и вредата) и поради това поиска от Комисията да му предостави подробна информация относно изчисляването на дъмпинга. По време на изслушването в присъствието на служителя по изслушванията трима вносители също така посочиха, че биха предпочели да получат подробна информация относно изчисляването на дъмпинга.
(38)
В това отношение следва да се отбележи, че данните, на които Комисията е основала своите изчисления, съдържат търговски тайни и поверителна информация. Оказалият съдействие производител износител, който предостави такива данни, надлежно получи специфична подробна информация относно изчисляването на дъмпинга и оценката на вредата и не направи коментари или искания за пояснение. Комисията не може да направи тази информация достъпна за проверка от други заинтересовани страни, без да наруши нейния поверителен характер. Въпреки това използваната от Комисията методология, описана в съображения 30 - 36 по-горе, бе оповестена на всички заинтересовани страни. По време на посоченото изслушване служителят по изслушванията информира вносителите за възможността да поискат от него да провери изчисленията на Комисията, ако имат съмнения относно точността ѝ. Тримата вносители обаче не поискаха намеса от страна на служителя по изслушванията в това отношение.
(39)
При всички случаи, европейското търговско сдружение само изчисли дъмпинговия марж, като сравни средните докладвани от Евростат цени на вноса от Китай със средните докладвани от Евростат цени на вноса от Турция. Според търговското сдружение подобно сравнение навежда на мисълта за по-ниско ниво на дъмпинг, около 30 %. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките точното ниво на дъмпинг е с по-малко значение, отколкото при разследване, в което се определя нивото на митото. На второ място, както е обяснено в съображения 30 - 33 по-горе, изчисленията на Комисията се основават на данните за „реалната“ нормална стойност, предоставени от оказалия съдействие и проверен турски производител, и сравнението с китайските експортни цени е направено на детайлно равнище. Ето защо данните, на които Комисията е основала своите изчисления, се считат за много по-надеждни и точни от оценката, предложена от сдружението в коментарите му в отговор на оповестяването.
(40)
По време на изслушването пред служителя по изслушванията трима вносители заявиха също така, че няма дъмпинг. Те основаха това твърдение на обстоятелството, че Комисията е установила, че средните продажни цени на оказалия съдействие китайски производител износител на няколко важни пазара извън ЕС са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като дъмпингът представлява продажба на даден пазар на цени под нормалната стойност, а не на цени под тези на пазарите на други трети държави.
3.3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.3.1. Предварителна бележка
(41)
В допълнение към заключението за наличие на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, беше разгледана вероятността от продължаване на дъмпинга, в случай че мерките бъдат отменени, и бяха анализирани следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в Китай; обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай; привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от Китай.
(42)
През голяма част от разследвания период в рамките на преразглеждането не съществуват действащи мерки в ЕС, тъй като те вече са били отменени (вж. съображение 2 по-горе). През този период без действащи мерки е отбелязано най-високо равнище на вноса през 2011/2012 г., последвано от спад през останалата част от разследвания период в рамките на преразглеждането. Това всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила.
3.3.2. Производство, вътрешно потребление и експортен капацитет на китайските производители
(43)
Що се отнася до общия обем на китайския производствен капацитет и свободен капацитет, Комисията не получи информация нито от китайските производители, нито от други заинтересовани страни. В съответствие с член 18 от основния регламент Комисията направи заключенията си въз основа на наличните факти.
(44)
Според доклада, публикуван от Службата за чуждестранно земеделие към Министерството на земеделието на САЩ (FSA/USDA), който беше включен в искането за преразглеждане и който е публично достъпен (7), количеството пресни мандарини, предназначени за преработка, т.е. за производство на мандарини в консерви, в Китай се е увеличило с 27 % между 2009/2010 г. (520 000 тона) и разследвания период в рамките на преразглеждането (660 000 тона). Производството на мандарини в консерви в Китай е следвало подобна тенденция. Според този доклад Китай е увеличил производството на мандарини в консерви от 347 000 тона през 2009/2010 г. на 440 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Освен това в доклада се оценява, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви е било около 100 000 - 150 000 тона през 2013/2014 г. След като и в друг публично достъпен източник е изчислено, че това вътрешно потребление е в размер на 50 000 - 100 000 тона (8), изглежда разумно вътрешното потребление да бъде оценено на 100 000 тона. Като се има предвид горепосочената информация, количеството на китайските мандарини в консерви, които са на разположение за износ, може да се оцени на около 340 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(45)
Други достъпни източници предоставят леко различаващи се оценки на наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай между 2009 и 2014 г. (9). Въпреки това, независимо от тези различия, всички източници сочат, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай възлизат на най-малко 300 000 тона за всеки отчетен годишен сезон между 2009 и 2013 г. Нито един от тези източници обаче не сочи, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай могат да бъдат намалени значително в бъдеще.
3.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(46)
Макар че вносът от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането е 19 253 тона, данните за вноса от първоначалното разследване, обхващащо периода 2002-2007 г., показват, че китайските производители могат да насочат повече от 60 000 тона за сезон към пазара на Съюза, както се потвърждава от данните на Евростат за вноса по отношение на сезон 2011/2012 г. Нещо повече, високото ниво на внос през 2011/2012 г. - период, през по-голямата част от който не са приложими мерки (а именно от 22 март 2012 г.), показва, че пазарът на Съюза е привлекателен за китайските производители по отношение на цените и че значителни обеми от дъмпинговия внос от Китай биха достигнали пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат отменени.
(47)
Фактът, че Китай е изнасял за Съюза през периода 2002-2007 г. (когато не са били наложени мерки) значително повече мандарини в консерви средно за един сезон (до 36 %), отколкото през периода 2009-2013 г. (когато бяха наложени мита, освен в периода между 22 март 2012 г. и 23 февруари 2013 г.), въпреки че общият обем на китайския износ за целия свят е бил по-нисък през първия период, отколкото през втория, допълнително потвърждава вероятността китайските производители да увеличат обема на износа си за Съюза до нивата, отбелязани по време на първоначалното разследване, ако мерките бъдат отменени.
3.3.4. Експортни цени към трети държави
(48)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането средните продажни цени на износа на оказалото съдействие дружество за няколко големи пазара (като Япония, Малайзия, Филипините, Тайланд) са били по-ниски от средните продажни цени за Съюза. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител би пренасочил поне част от този износ към Съюза.
(49)
Също така статистическите данни за китайския износ на приготвени и/или консервирани цитрусови плодове в херметически затворени контейнери показват, че има вероятност от пренасочване на китайския износ към Съюза. В действителност, въз основа на тези статистически данни е изчислено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането приблизително 20 000 тона от разглеждания продукт са били изнесени за дестинации на средни цени, по-ниски от тези за ЕС, въпреки че на тези пазари не са били приложими антидъмпингови мита за вноса от Китай. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането този обем би бил равен на продажбите на вътрешния пазар на промишлеността на Съюза и 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. С други думи, въз основа на текущия размер на европейския пазар на мандарини в консерви (общо потребление на ЕС: 44 523 тона) и според информацията от статистическите данни за китайския износ, обемът от настоящия китайски износ за ЕС плюс потенциалният обем, за който е икономически изгодно да бъде пренасочен към Съюза, почти биха покрили цялото търсене в ЕС на мандарини в консерви.
3.3.5. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Разследването потвърди, че през разследвания период в рамките на преразглеждането вносът от Китай на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени. Предвид продължаващия дъмпинг, факта, че пазарът на Съюза е голям пазар, който е бил от интерес за китайските износители в миналото, и че наличният производствен капацитет в Китай надхвърля общото потребление на Съюза, както и доказаните желание и способност на китайските производители бързо да увеличат износа за Съюза, ако имат добър стимул, се стига до заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати.
4. ВРЕДА
4.1. Общи бележки
(51)
Мандарините се берат през есента и зимата, като сезонът на бране и преработка започва в началото на октомври и завършва около края на януари (за някои сортове - февруари или март) през следващата година. Повечето договори за изкупуване (например чрез несвързани вносители) и за продажба се договарят през първите месеци на всеки сезон. Практиката на промишлеността за консервиране на мандарини е да се използва сезонът (периодът от 1 октомври на дадена година до 30 септември на следващата година) като основа за сравнения. Както и в първоначалното разследване, Комисията възприе тази практика в своя анализ.
4.2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(52)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от петима производители от Съюза. Информацията за общото производство на Съюза на сходния продукт по време на разследвания период в рамките на преразглеждането се основава на отговорите на въпросника, които бяха предоставени от четирима отделни производители и които бяха проверени по време на проверката на място. Производството на петия производител, който не оказа съдействие по подходящ начин и не бе обект на проверка на място, беше основано на отговора на въпросника, предоставен от този производител, сверен с жалбата. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено на близо 28 500 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(53)
Стига се до заключението, че посочените производители на Съюза, които участват в общото производство в Съюза, представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
4.3. Видимо потребление на пазара на Съюза
(54)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на данните за вноса съгласно докладваното от Евростат на ниво TARIC (интегрирана тарифа на Общността), като по този начин точно съвпада с определението на разглеждания продукт, както и въз основа на обемите на продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза.
(55)
Следва да се отбележи, че макар анализът да се основава на сезони, а не на календарни години, описаната по-горе методология не отразява непременно потреблението на ниво промишлен ползвател/потребител. В действителност, като се има предвид сезонният характер на основната суровина (пресни плодове), е обичайна практика в сектора както за вносителите, така и за производителите от Съюза да натрупват запаси, когато се консервират пресните плодове, и да продават преработените продукти на дистрибуторите или промишлените ползватели през цялата година. По тази причина понякога потреблението може да бъде засегнато от въздействието на натрупването на запаси.
(56)
На тази основа през разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Таблица 1
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Потребление в Съюза (в тонове)
66 487
72 618
90 207
44 523
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
109
136
67
(57)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза на цитрусови плодове е останало средно малко под 70 000 тона. Вносът все пак е достигнал върхова стойност през 2011/2012 г., последвана от спад през разследвания период в рамките на преразглеждането. Това развитие всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките временно не са били в сила (вж. съображение 2). Върховата стойност на вноса през 2011/2012 г. е била компенсирана от по-ниско ниво на внос през разследвания период в рамките на преразглеждането и съответно - от по-ниско потребление на Съюза.
(58)
Някои вносители заявиха, че не са натрупвали запаси. Те също така заявиха, че след като на 6 октомври 2011 г. Генералният адвокат е представил своето становище по дело C-338/10, те вече са били убедени, че Съдът на Европейския съюз ще отмени мерките. Поради това те са отложили митническото оформяне на разглеждания продукт до постановяването на окончателно решение от Съда на Европейския съюз.
(59)
В този контекст следва да се припомни, че натрупването на запаси може да се определи като натрупване и съхраняване на резервно количество продукти. Информацията, с която разполага Комисията, показва, че от отмяната на мерките на 22 март 2012 г. вносът на разглеждания продукт е бил в особено големи количества до юли 2012 г.: средно почти 9 000 тона на месец. След това и до края на РПП средното равнище на вноса е спаднало до около 1 650 тона на месец, което е с около 2 000 тона по-малко на месец в сравнение със средното равнище на вноса през периода преди отмяната на мерките. Комисията стигна до извода, че за да постигнат такова съществено ниво на месечен внос за относително кратък период от време, вносителите са натрупвали големи запаси от разглеждания продукт. В действителност това бе потвърдено и от някои вносители, които признаха, че са отлагали митническото оформяне, когато са се убедили, че антидъмпинговите мита ще бъдат отменени. Поради това твърдението, че вносителите не са натрупвали запаси трябваше да бъде отхвърлено.
4.4. Внос в Съюза от Китай
(60)
Като се има предвид, че само една група китайски износители оказаха съдействие при разследването и че тази група е представлявала около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от общия внос от Китай по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, бе заключено, че данните на Евростат (на ниво код по TARIC (интегрирана тарифа на Общността), където е необходимо) са били най-точният и най-добрият източник на информация за обема и цените на вноса. Индивидуалните цени на оказалия съдействие китайски износител все пак също бяха разгледани.
4.4.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на китайския внос и съответстващите му пазарни дялове са се развивали, както следва през разглеждания период:
Таблица 2
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса (в тонове)
47 235
41 915
59 613
19 294
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
89
126
41
Пазарен дял
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
След налагането на антидъмпинговите мерки през 2008 г. обемът на вноса от Китай като цяло е следвал низходяща тенденция. Следва да се напомни, че вносът по време на първоначалния разследван период (2006/2007 г.) е възлизал на 56 108 тона.
(63)
Както бе обяснено по-горе, все пак са били налице върхови стойности на вноса през 2011/2012 г. Тези върхови стойности очевидно са били в резултат на отмяната на антидъмпинговите мерки през март 2012 г. Наистина, когато се разглежда развитието на китайския внос по месеци въз основа на данните на Евростат, се вижда, че докато обикновено месечният китайски внос се е движил между 2 000 и 6 000 тона, през периода март 2012 г. - юли 2012 г. той е достигнал нива между 6 000 и 12 000 тона (средно почти 9 000 тона на месец). Във връзка с това следва да се отбележи, че мерките бяха отменени през март 2012 г. и наложени отново през февруари 2013 г., но на 29 юни 2012 г. бе въведен регистрационен режим (10), което имаше възпиращ ефект върху вноса.
(64)
Подобно на обема на вноса, пазарният дял на Китай е следвал низходяща тенденция по време на разглеждания период, като е намалял от 71 % на 43 %. Дори да се вземе предвид въздействието на необичайното равнище на вноса от Китай през 2011/2012 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е спаднал от около 70 % през 2009/2010 г. до средно 55 % през следващите години.
4.4.2. Цена и подбиване на цените
Таблица 3
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна цена на вноса (EUR/тон)
677
744
1 068
925
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
110
158
137
(65)
Както е отразено в таблицата по-горе, през разглеждания период цените на китайския внос са нараснали с 37 %. Следва обаче да се отбележи, че цените са се увеличавали значително до периода 2011/2012 г. и след това са спаднали по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(66)
Тъй като обемът на вноса на единствения оказал съдействие износител е представлявал само около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането, подбиването на цените бе разгледано също така за целия китайски износ, въз основа на статистическите данни за вноса.
(67)
За тази цел среднопретеглените продажни цени на оказалите съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени CIF (стойност, застраховка и навло) на вноса от Китай, съгласно данните на Евростат. За тези цени CIF (стойност, застраховка и навло) беше направена корекция, за да се покрият разходите, свързани с митническото оформяне, а именно митническата тарифа и разходите след вноса.
(68)
На тази основа сравнението показа, че по време на разследвания период в рамките на преразглеждането вносът на разглеждания продукт е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 4,8 %, ако при изчисленията се вземе под внимание въздействието на действащите антидъмпинговите мита. Маржът на подбиване на цените обаче достига до 28 %, когато цените на вноса се разглеждат без антидъмпинговите мита.
(69)
При разглеждане на вносните цени, които са отчетени от оказалия съдействие китайски износител, надлежно коригирани, може да бъде установен марж на подбиване на цените от 14 % през разследвания период в рамките на преразглеждането, като се вземат предвид действащите антидъмпингови мита. При дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита маржът на подбиване достига ниво от 20 %. Следва да се отбележи, че по-голямата част от този внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е извършен, когато мерките са били отменени.
4.5. Внос в Съюза с произход от други трети държави
(70)
През разглеждания период пазарният дял на обема на вноса от други трети държави никога не е надхвърлял 11,2 %. По-голямата част от този внос (най-малко 89 % по време на разглеждания период) е била от Турция.
Таблица 4
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
4 033
8 078
10 090
4 717
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
200
250
117
Пазарен дял
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(71)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(72)
Въпреки че и петимата производители от Съюза предоставиха отговори на въпросника, беше счетено, че отговорът на въпросника, предоставен от един от производителите, не може да се използва в пълна степен, тъй като този отговор не е бил проверен по време на проверката на място. Поради това анализът се основаваше на описаната по-долу методология.
(73)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. В случая на производителя, чийто отговор на въпросника не беше проверен, оценката се основаваше на данните, предоставени от този производител, които, доколкото бе възможно, бяха сверени с данните, включени в жалбата, и с неговите одитирани финансови отчети.
(74)
Анализът на микроикономическите показатели (запаси, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения) беше извършен на нивото на четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. Оценката бе основана на информацията, предоставена от тях, която беше надлежно проверена по време на посещенията за проверка на място.
4.6.1. Макроикономически показатели
4.6.1.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Производство (в тонове)
11 815
33 318
29 672
28 763
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
282
251
243
Производствен капацитет (в тонове)
77 380
77 380
77 380
77 380
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Производството е нараснало значително през разглеждания период от около 12 000 тона до почти 29 000 тона по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. През сезона 2009/2010 г. производството е било малко, тъй като промишлеността на Съюза все още е била засегната от дъмпинговия внос на китайски мандарини в консерви, внесени през предишния сезон, както и от факта, че тя е поддържала определен запас от предходния сезон, когато антидъмпинговите мерки не са били в сила. Производството се е увеличило през сезон 2010/2011 г., след като новият китайския внос е бил обхванат от действащите антидъмпингови мерки.
(76)
Тъй като производственият капацитет на Съюза не се е променял през този период, използването на капацитета съответно е нараствало. То обаче систематично е оставало под 50 %.
(77)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че един производител от Съюза е спрял производството си от 2012/2013 г. и че този производител и други двама производители са били в затруднено финансово положение. По тези причини се твърди, че данните за производството и за производствения капацитет/използването на производствения капацитет са били изкуствено завишени.
(78)
В това отношение следва най-напред да се припомни, че информацията, събрана в хода на разследването, сочеше, че всички производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза, са имали производство през всички сезони в рамките на разглеждания период. Следователно първото твърдение, че един от тези производители е спрял производството през РПП следва да бъде отхвърлено.
(79)
Що се отнася до твърдението за затрудненото финансово положение на производителите от Съюза, един от производителите от Съюза действително е бил в производство по несъстоятелност по време на разглеждания период. Разследването обаче показа, че нивото на производство на този производител се е увеличило значително през разглеждания период, докато неговият капацитет е останал непроменен. Поради това бе направен изводът, че производството по несъстоятелност не се е отразило отрицателно на продукцията на същия производител. Що се отнася до двамата други производители от Съюза, те също са започнали производство по несъстоятелност, но това е станало след разглеждания период. Това всъщност потвърждава заключението (вж. съображения 96 - 98), че вредата действително е възникнала повторно и че промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно финансово положение.
4.6.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял в Съюза
Таблица 6
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на продажбите (тонове)
15 219
22 625
20 504
20 512
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
149
135
135
Пазарен дял (от потреблението на Съюза)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са нараснали с 35 % през разглеждания период.
(81)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза също е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Дори като се има предвид въздействието на натрупването на запаси върху нивото на потреблението на Съюза през 2011/2012 г. и през разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е нараснал от около 23 % в началото на периода до средно 35 % през последните две разглеждани години.
4.6.1.3. Заетост и производителност
Таблица 7
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Заетост
350
481
484
428
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
137
138
122
Производителност (в тонове за наето лице)
34
69
61
67
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
205
182
199
(82)
Както заетостта, така и производителността са се повишили през разглеждания период и отразяват общото увеличение на обема на производството и продажбите. Увеличението на производителността през сезон 2010/2011 г. е било свързано с по-големите производствени обеми, което се дължало на факта, че антидъмпинговите мерки са влезли в сила в този период.
(83)
Горепосочените стойности за заетостта са изразени като еквивалент на заетост на пълно работно време и следователно не показват абсолютния брой на съответните сезонни работни места. За да се получи по-добра представа за величината на съответните работни места, следва да се отбележи, че стойностите за разследвания период в рамките на преразглеждането са еквивалент на заетост на пълно работно време за около 2 400 сезонни работни места.
4.6.1.4. Растеж
(84)
Промишлеността на Съюза е успяла да се ползва от растежа на пазара на Съюза до 2011 г. Въпреки това, веднага щом мерките срещу Китай са били отменени (вж. съображение 2) и китайският внос масово е навлязъл на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. След като митата са били повторно наложени, промишлеността на Съюза е успяла да си възвърне загубения пазарен дял, макар и с цената на влошаващо се финансово положение.
4.6.1.5. Размер на дъмпинга и възстановяване от предишен дъмпинг
(85)
Дъмпингът е продължил през разследвания период в рамките на преразглеждането в значителна степен, както е обяснено в точка 3.2.5 (вж. съображения 34 - 35 по-горе).
(86)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, с оглед на обема на дъмпинговия внос от Китай, това въздействие не може да се смята за незначително. Следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е все още в процес на възстановяване от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на използването на капацитета и рентабилността (в сравнение с първоначалното разследване).
4.6.2. Микроикономически показатели
4.6.2.1. Запаси
Таблица 8
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Запаси (в тонове)
2 020
2 942
7 257
9 729
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
146
359
482
(87)
Производителите от Съюза са увеличили своите запаси значително през последните два сезона. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило повече от продажбите през разглеждания период.
4.6.2.2. Продажни цени в Съюза
Таблица 9
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна единична продажна цена (в евро на тон)
1 260
1 322
1 577
1 397
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
105
125
111
(88)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажната си цена в ЕС с 11 %. Това увеличение е било особено изразено до 2011/2012 г., но впоследствие цените са се понижили по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Това се отдава на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила, и подбиването на цените на промишлеността на Съюза от цените на разглеждания продукт от Китай.
4.6.2.3. Рентабилност и паричен поток
Таблица 10
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Рентабилност
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза първо значително се е подобрила, през периода 2010/2011 г. - 2011/2012 г. През разследвания период в рамките на преразглеждането обаче тя отново е започнала да търпи загуби.
(90)
Подобряване на рентабилността очевидно е било свързано с факта, че в годините след налагането на антидъмпинговите мерки промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажбите и обема на продукцията си, както и продажната си цена. Промишлеността на Съюза отново е започнала да търпи загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането, което е последица от намалението на продажните цени поради внезапното навлизане на китайския внос след отмяната на митата от Съда на ЕС.
(91)
В този контекст следва да се припомни, че през периода март - юли 2012 г. значително количество китайски продукти е било внесено без налагане на антидъмпингово мито. Освен това бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането китайският внос е подбивал цените на Съюза в значителна степен, по-специално при дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита. Това е довело да общ спад на цените, което от своя страна е предизвикало загуби за промишлеността на Съюза.
Таблица 11
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Паричен поток (в евро)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
По време на разглеждания период развитието на паричния поток е съответствало главно на развитието на общата рентабилност на промишлеността на Съюза във връзка с въздействието на увеличението на запасите, по-специално през последните две анализирани години.
4.6.2.4. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и растеж
Таблица 12
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Инвестиции (в евро)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
131
749
75
Възвръщаемост на инвестициите (нетни активи)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
През разглеждания период част от промишлеността на Съюза е направила инвестиции в поддръжката и оптимизирането на съществуващите производствени съоръжения. Нивото на инвестициите се е увеличило по-специално в периода 2011/2012 г., най-вероятно благоприятствано от нивото на печалба през посочената година и непосредствено преди нея. Тези инвестиции са били направени основно от един производител от Съюза с оглед да се осигури източник на доставка на суровини, които да допълнят вече съществуващите, и да се подобри спазването на разпоредбите за опазване на околната среда. Възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период е следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
(94)
Част от промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период, но в крайна сметка е успяла да преструктурира дълга си.
4.6.2.5. Възнаграждения
Таблица 13
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Разходи за труд за наето лице (в евро)
23 578
21 864
21 371
23 025
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
93
91
98
(95)
Равнището на средните възнаграждения е останало по-скоро стабилно през разглеждания период, докато производствените разходи за единица продукция са спаднали.
4.7. Заключение
(96)
Анализът на вредата показва, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило през разглеждания период. Налагането на антидъмпинговите мерки в края на 2008 г. е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови бавно, но трайно от причиняващото вреда въздействие на дъмпинга, както и да оползотвори допълнително потенциала си на пазара на Съюза. Фактът, че промишлеността на Съюза е извлякла ползи от мерките се потвърждава най-вече от постигнатите по-високи нива на производството и на продажбите, и по-специално от нивото на печалба.
(97)
Ситуацията обаче се е променила през разследвания период в рамките на преразглеждането. Мерките бяха отменени през март 2012 г. и вносът от Китай значително нарасна до юни 2012 г., когато по отношение на вноса бе въведен регистрационен режим. Вносителите са използвали отмяната на антидъмпинговите мита, за да натрупат запаси през 2011/2012 г. и да реализират тези продукти на пазара на ЕС на ниски цени по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло това е довело до значителен ценови натиск на пазара на ЕС и в резултат на това финансовото положение на промишлеността се е влошило отново. Действително промишлеността не е имала друг избор, освен да намали цените си, за да запази своето ниво на продажби. Това обаче е имало сериозни последици за финансовото ѝ положение.
(98)
Фактът, че промишлеността на Съюза е продължила да търпи вреди, е доказан най-добре от поредица отрицателни финансови показатели, а именно рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запасите и слабо използване на капацитета. Това положение възпира новите инвестиции и растежа.
(99)
Едно европейско сдружение на търговците постави под въпрос заключенията за вредата на основание на факта, че през разглеждания период обемите на продажбите, заетостта и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и равнището на инвестициите на един от производителите от Съюза, са претърпели положително развитие.
(100)
Това твърдение трябва обаче да бъде отхвърлено. Действително, съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент списъкът на съответните икономически показатели, които следва да бъдат разгледани, не е изчерпателен и един или повече от тези фактори не може да бъдат от решаващо значение във връзка с проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза. Както бе обяснено в съображение 98, показателите, предложени от заявителя, не са били решаващи, за да може Комисията да стигне до заключение относно вредата за промишлеността на Съюза. Заключението, че вредата продължава, се основаваше по-скоро на отрицателните финансови показатели, свързани с рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запаси и слабо използване на капацитета.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и ценови ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(101)
В случай че мерките бъдат отменени, се очаква обемът на вноса да нарасне и да причини още повече вреди на промишлеността на Съюза. Това се основава на следните факти.
(102)
Анализът по-горе (вж. съображение 44) показва, че макар и обемът на китайския износ за Съюза да е намалял значително след налагането на мерките в края на 2008 г., китайските производители все още произвеждат значителни количества от разглеждания продукт, повечето от които са предназначени за износ.
(103)
По отношение на прогнозните обеми и цени е ясно, че пазарът на Съюза продължава да бъде много привлекателен за китайските производители износители. На първо място, по отношение на обема пазарът на Съюза е третият по големина световен пазар за китайските мандарини в консерви. Нещо повече, развитието след отмяната на мерките показва, че китайските износители са способни бързо да осъществяват износ на значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, без дори да е необходимо да преориентират продажбите си от други пазари. Накрая, в тази връзка, въз основа на данните за вноса от първоначалното разследване, е видно, че Китай може лесно да изнася повече от 60 000 тона на сезон за пазара на Съюза, като това съответства на почти 90 % от средното потребление на Съюза през разглеждания период.
(104)
Ако Китай действително увеличи своя износ за ЕС в резултат от отмяната на мерките, би било повече от вероятно в средносрочен план да се стигне до цялостен спад на цените на пазара на ЕС. Това би поставило производителите от ЕС в дори още по-трудно положение, както е обяснено по-долу.
(105)
Второ, що се отнася до цените, китайската база данни (11) показва, че в миналото Китай е изнасял значителни количества за държави извън ЕС на цени, по-ниски от експортните цени за ЕС. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането количествата, изнасяни за тези държави извън ЕС, са били приблизително 20 000 тона, което е представлявало 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Поради привлекателността на пазара на ЕС от гледна точка на цените, беше направено заключението, че ако мерките бъдат прекратени, съществува вероятност китайските износители да пренасочат тези количества към по-печелившия пазар на Съюза.
(106)
Освен това изложеният по-горе анализ (вж. съображения 68 и 69) показа, че вносът от Китай на пазара на Съюза значително е подбил цените на производителите от Съюза по време на РПП, по-специално при дисконтиране на въздействието на антидъмпинговите мита. Въпреки че вносните цени от Китай са се увеличили през 2011/2012 г., когато мерките не са били в сила, тяхното равнище все пак е било значително под равнището на цените в ЕС, въз основа на данни на Евростат. На тази основа размерът на ценовата разлика през 2011/2012 г. действително е бил сравним с РПП.
(107)
На пазара на приготвени или консервирани цитрусови плодове се наблюдава голяма ценова конкуренция, тъй като конкуренцията се извършва главно въз основа на цените. Това се изостря допълнително от факта, че продажбите обикновено касаят относително големи количества. Ако на пазара на Съюза навлезе евтин и дъмпингов внос в значителни количества, това би имало пряко въздействие върху общото равнище на цените на пазара на Съюза, което би довело до спад на цените като цяло.
(108)
Отмяната на антидъмпинговите мита в края на разглеждания период е отличен пример за това, което би могло да се случи, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(109)
Веднага щом мерките бяха отменени от Съда на ЕС и до момента, в който за вноса бе въведен регистрационен режим, обемът на вноса от Китай нарасна рязко и значително. Масовото навлизане на този евтин внос на пазара на Съюза е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят своите позиции по отношение на обема на продажбите и производството, което е довело до загуби.
(110)
Това е било резултат от вноса, към който не е било прилагано антидъмпингово мито, за период от само пет месеца. Отражението върху състоянието на промишлеността на Съюза безспорно би било дори още по-сериозно, ако срокът на мерките изтече. Ако се повтори навлизането на внос на ниски цени в такива големи обеми, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по всяка вероятност би била още по-силно изразена. Производителите от Съюза биха били засегнати от спад в производството и в обема и цените на продажбите, което би довело до по-големи загуби. Изчислението на подбиването на цените, направено въз основа на данните, представени в точка 4.4.2 (вж. съображения 68 и 69), но без да се вземат предвид антидъмпинговите мита, сочи за ниво на подбиване на цените, по-високо от 20 %.
(111)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че промишлеността на Съюза не би понесла вреда, ако мерките бъдат отменени, защото в бъдеще се очакват по-ниски обеми на вноса на разглеждания продукт. Това твърдение се основаваше на следните факти. На първо място, бе посочено, че в бъдеще ще се увеличи вътрешното потребление на пресни плодове в Китай, както и ще нарасне китайският износ на пресни плодове за Русия. Второ, бе изтъкнато, че се очаква и вътрешното потребление в Китай на мандарини в консерви да се увеличи. Трето, бе заявено, че статистическите данни на Евростат доказват горепосочените тенденции, тъй като те показват по-ниско равнище на вноса на съответния продукт от сезон 2012/2013 г. насам.
(112)
Тези твърдения обаче следва да бъдат отхвърлени поради следните причини:
а)
На първо място, дори ако вътрешното потребление в Китай и износът на пресни плодове се очаква да нараснат, въз основа на наличните данни (12) се очаква и нарастване в съпоставима степен на китайското производство. Поради това се стигна до заключението, че наличието на пресни плодове за китайските консервна промишленост през сезона 2013/2014 г. няма да бъде съществено засегнато;
б)
На второ място, в съображение 44 бе достигнато до заключението, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви ще бъде около 100 000 тона за сезон и няма индикация, че тази цифра се очаква да нарасне в бъдеще. Сдружението също така не представи никакво доказателство, че потреблението ще нарасне.
в)
По отношение на третото основание следва да се напомни, че по-ниските равнища на внос на разглеждания продукт през сезон 2012/2013 г. (РПП) биха могли да бъдат разумно обяснени с въздействието на натрупването на запаси, което е в резултат на значителния по размер внос през сезон 2011/2012 г. през първите пет месеца след отмяната на мерките (вж. съображение 59).
(113)
Същото европейско сдружение на търговците също така заяви, че по-големите количества пресни плодове на пазара на Съюза, вероятно поради руското ембарго, биха довели до намаляване на цените на тези плодове, като по този начин биха позволили на промишлеността на Съюза да повиши своята конкурентоспособност.
(114)
Това твърдение обаче е чисто спекулативно и не беше подкрепено с никакви доказателства. Дори ако цените на суровините намалеят в бъдеще, това не се счита за достатъчна причина да не се неутрализират негативните въздействия на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза. Действително се счита, че без запазването на мерките, дъмпинговият внос би навлязъл отново в значителни обеми и би причинил допълнителни вреди на промишлеността на Съюза. Това би лишило промишлеността на Съюза от възможността да се възползва в пълна степен от положителното въздействие на евентуално бъдещо намаляване на цените на суровините. Поради това твърдението бе отхвърлено.
5.2. Заключение
(115)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса от Китай по всяка вероятност би довела до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Въведение
(116)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е., от една страна, тези на промишлеността от Съюза, и от друга страна, тези на вносителите и други страни.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(118)
Въз основа на гореизложеното бе проучено дали, въпреки заключенията относно вероятността от продължаване на причиняващия вреда дъмпинг, съществуват доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай запазването на мерките не би било в интерес на Съюза.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза, съставлявана от петима производители в селските райони на Испания, е увеличила пазарния си дял и е съумяла да увеличи цената на разглеждания продукт до равнище, което ѝ е позволило да достигне изравняване на приходите и разходите или да реализира печалба през разглеждания период в случаите, когато мерките са били в сила. По същия начин е настъпило подобрение в обема на производството и заетостта. В случай че мерките бъдат отменени, промишлеността на Съюза би изпаднала в много по-лошо положение, както бе описано по-горе (с вероятност от повторно възникване на вредата), което би се изразявало в понижаване на продажните цени и в още по-големи загуби (вж. съображение 110). Новите инвестиции, целящи укрепване на дружествата и повишаване на тяхната конкурентоспособност на пазара на разглеждания продукт, също биха били възпрепятствани. Продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза и ще ѝ помогне да разгърне потенциала си на пазара на Съюза, на който ще бъде възстановена конкуренцията.
6.3. Интерес на вносителите и на търговците на едро и дребно
(120)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители, бе използвана извадка. Вносителите са разположени предимно в Германия, но също и в други страни, като например Обединеното кралство, Нидерландия и Чешката република, без списъкът да е изчерпателен.
(121)
Две дружества, които са внасяли разглеждания продукт през разглеждания период, оказаха съдействие при разследването. Общата дейност на тези страни, свързана с консервирани цитрусови плодове, е съставлявала 3,8 % от съвкупния им оборот. Въпреки че дейността, свързана с консервирани цитрусови плодове, не е най-печелившата за тези вносители, тя е присъща за цялостната им стопанска дейност, която се състои в предлагане на широка гама продукти на определени клиенти (например вериги супермаркети), за да се осигурят големи договори, при които по-малко доходоносните продукти се компенсират от продажбите на други продукти и от икономии от мащаба.
(122)
Не бяха налице индикации, че продължаването на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху дейността на двамата вносители. Те не са зависими от този продукт, като се има предвид, че веригата за доставка е била адаптирана към разходите, свързани с антидъмпинговото мито. Освен това, както показва разследването, мерките не са затворили пазара на Съюза за китайските износители, тъй като разглежданият продукт е бил внасян в значителни количества през целия разглеждан период, независимо от съществуващите мерки.
(123)
Друг вносител заяви, че антидъмпинговите мита ще повлияят отрицателно на неговата дейност, свързана с търговия на консервирани цитрусови плодове. С оглед на липсата на проверими данни, предоставени от вносителя, се смята, че отрицателните последици, които продължаването на антидъмпинговите мерки би имало за тези страни, не би надхвърлило положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(124)
Няколко страни изтъкнаха недостига на производствен капацитет на промишлеността на Съюза. Следва да се отбележи, че преустановяването на митата би могло да доведе до положение, при което алтернативният източник на доставки ще трябва да преустанови своите дейности, като остави на вносителите само един източник на доставки (внос от Китай). При все това следва да се припомни, че веригите супермаркети и търговците на дребно оценяват поддържането на сигурността на доставките за техните дейности. В действителност, един от тях подкрепи продължаването на мерките, за да има конкуренция и най-малко два източника на доставки. Освен това промишлеността на Съюза, която все още е далеч от постигането на задоволително равнище на използване на капацитета, има капацитет да продължи да задоволява нуждите на пазара на Съюза в рамките на възстановената конкуренция. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не покрива понастоящем 100 % от нуждите в Съюза, не може да обоснове нито нелоялните търговски практики на китайските износители, нито премахването на мерките в този случай.
(125)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че продължаването на мерките би ограничило необосновано нормалното извършване на дейността на неговите членове, тъй като съществена част от нея е свързана с търговия с разглеждания продукт. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мита е да се коригират нелоялните търговски практики, т.е. дъмпингът, а не да се ограничават стопанските дейности. Следва да се припомни, че Комисията стигна до заключението, че все пак запазването на мерките е необходимо в този случай.
6.4. Интерес на ползвателите
(126)
За целите на анализа ползвателите бяха разделени на две категории: от една страна, домакинствата и от друга страна, професионалните/промишлените ползватели, които осъществяват дейност в сектори като производството на напитки, конфитюри или кисели млека, пекарството или кетъринга.
(127)
Нито една от страните, принадлежащи към която и да е от тези категории или представляваща интересите им, не се отзова и не оказа съдействие по какъвто и да било начин при разследването.
(128)
Един вносител изтъкна, че антидъмпинговите мита, наложени върху разглеждания продукт, биха попречили на конкуренцията, като по този начин не са в интерес на потребителите в Съюза. Не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение.
(129)
Като се има предвид ограничената тежест на разглеждания продукт в бюджета на едно средностатистическо домакинство в Съюза, не съществуват доказателства, че увеличението на потребителските цени, ако има такова, вследствие на запазването на мерките може да надхвърли положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(130)
Макар че не може да се оспорва, че продължаването на срока на действие на митата по принцип може да засегне отрицателно някои професионални/промишлени ползватели с оглед на по-ниските маржове, няма доказателства, че разходите, произтичащи от разглеждания продукт (в сравнение с общите им разходи), са значителни. Следователно евентуалното отрицателно въздействие вследствие на продължаването на мерките за тази категория ползватели не би било непропорционално.
6.5. Интерес на доставчиците
(131)
Както отделни доставчици на пресни плодове за промишлеността на Съюза, така и едно сдружение на такива доставчици заявиха, че мерките са в техен интерес и биха били от полза и по отношение на новите инвестиции и работните места. Плодовете, продавани на производителите от Съюза, са важен допълнителен източник на приходи за доставчиците, при липсата на които биха могли да възникнат сериозни затруднения в селскостопанския сектор в засегнатите испански региони. Смята се, че броят на засегнатите кооперативни членове би бил над 2 000 само в региона на Валенсия. По отношение на съответната сезонна заетост, наред с другото, в областта на събирането, транспортирането и съхранението на плодове, оценките сочат, че най-малко 2 500 работни места биха били засегнати общо в регионите на Валенсия и Мурсия.
(132)
От данните, предоставени от асоциацията на испанските доставчици, е видно, че ако китайският внос надвиши 60 000 тона, което вече се е случвало два пъти по време на първоначалното разследване, доставчиците вероятно ще се изправят пред ситуация, в която няма да бъдат в състояние да продадат цялото количество сатсуми, предназначено за консервната промишленост на Съюза.
(133)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че доставчиците биха могли да очакват субсидии, за да пласират количествата плодове, които не могат да бъдат изнесени за Русия поради ембаргото. Сдружението обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението за субсидиране. Освен това субсидиите, ако има такава, биха били отпуснати само за непродадените плодове, предназначени за износ за Русия, но не и за тези, които не са били продадени на промишлеността на Съюза поради причинената от разглеждания продукт вреда след изтичането на срока на действие на мерките. Поради това твърдението бе отхвърлено.
6.6. Заключение
(134)
Разследването показа, че съществуващите антидъмпингови мерки не са затворили пазара на Съюза за китайския внос и са допринесли за възстановяването на промишлеността на Съюза. Тъй като този процес на възстановяване все още е в ход, продължаването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза. Ако се допусне мерките да отпаднат, процесът на възстановяване ще спре, рентабилните ценови равнища ще бъдат непостижими и промишлеността на Съюза ще понесе големи загуби. Освен това ще бъде застрашен допълнителният източник на доходи за членовете на голям брой кооперации и за сезонните работници в няколко селски района, където почти не съществува алтернативна заетост.
(135)
От наличните данни е видно, че съществуващите мерки не са имали значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на вносителите в Съюза, които оказаха съдействие при разследването. В светлината на наличните данни, въздействието на мерките върху другите страни, които заявиха интереса си, или върху вносителите, търговците на едро и на дребно и върху ползвателите също не може да се счита за съществено. Не са налице индикации, че евентуалното покачване на цените, ако изобщо има такова, в резултат на продължаването на антидъмпинговите мерки ще бъде непропорционално в сравнение с ползите за промишлеността на Съюза, реализирани благодарение на премахването на нарушаването на търговията, предизвикано от дъмпинговия внос.
(136)
Като се вземат предвид всички фактори, посочени в съображенията по-горе, се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на основата на които се счита за целесъобразно да бъде препоръчано запазването на съществуващите в момента мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след това оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(138)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години.
(139)
Някои заинтересовани страни заявиха, че мерките с количествен елемент (квотна система) са за предпочитане пред антидъмпинговите мерки. Това твърдение не може да бъде прието, като се има предвид, че съгласно основния регламент формата на мерките не може да бъде променяна в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Това твърдение не може да постави под въпрос констатациите в рамките на това преразглеждане, а именно, че изискванията за запазването на антидъмпинговите мерки са изпълнени.
(140)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако то промени впоследствие наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (13). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(141)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсумаси), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република и класирани понастоящем в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90 (кодове по ТАРИК 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 и 2008309069).
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
EUR/тон нетно тегло на продукта
Допълнителен код по ТАРИК
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang и свързаният с него производител Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката и са посочени в приложението
499,6
A889
Всички други дружества
531,2
A999
Член 2
1. В случаите когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и по тази причина действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (15), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на член 1 по-горе, се намалява пропорционално на действително платената или дължимата цена.
2. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 499,6 EUR/тон нетно тегло на продукта, ако някой нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г.) и през първоначалния разследван период (от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г.);
б)
не е свързан с който и да било от производителите износители в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
или действително е изнасял разглеждания продукт за Съюза, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период в рамките на преразглеждането.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 10 декември 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1313/2014
av den 10 december 2014
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Rådet införde genom förordning (EG) nr 1355/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en specifik företagstull på 361,40-531,20 euro/ton nettoproduktvikt.
(2)
Åtgärderna upphävdes av Europeiska unionens domstol den 22 mars 2012 (3), men återinfördes den 18 februari 2013 genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 158/2013 (4).
1.2 Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång
(3)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som nu gäller snart skulle upphöra att gälla (5), tog kommissionen den 12 augusti 2013 emot en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (Fenaval) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 75 % av unionens sammanlagda produktion av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter.
(4)
Begäran motiverades med att dumpningen sannolikt skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
1.3 Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(5)
Efter samråd med rådgivande kommittén fann kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång, och offentliggjorde den 25 oktober 2013 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
1.4 Undersökning
1.4.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(6)
Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden 1 oktober 2012-30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2009 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.4.2 Parter som berörs av undersökningen
(7)
Kommissionen underrättade följande parter om att översynen vid giltighetstidens utgång hade inletts: sökanden, producenterna i unionen och deras intresseorganisationer, kända exporterande producenter i Kina och i tänkbara jämförbara länder, icke närstående importörer i unionen och deras intresseorganisationer, leverantörer till producenter i unionen och deras intresseorganisationer, en konsumentorganisation i unionen som enligt vad som var känt berördes samt företrädare för exportlandet. Dessa parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(8)
Med anledning av det uppenbart stora antalet kinesiska exporterande producenter och icke närstående importörer i unionen ansågs det i enlighet med artikel 17 i grundförordningen lämpligt att undersöka om en stickprovsundersökning var nödvändig. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärs i tillkännagivandet om inledande.
(9)
Eftersom endast en grupp av exporterande producenter i Kina gav sig till känna med den begärda informationen, ansågs ett urval av exporterande producenter inte vara nödvändigt.
(10)
Däremot identifierades 32 icke närstående importörer, och dessa uppmanades att lämna in uppgifter för ett stickprovsförfarande. Sju av dem gav sig till känna och lämnade de uppgifter som krävdes för urvalet. Tre av dem valdes ut, men endast två bekräftade i tid att de var villiga att ingå i urvalet.
(11)
Kommissionen sände på denna grund frågeformulär till berörda parter och till de parter som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från fem unionsproducenter, den samarbetsvilliga exporterande producenten i Kina, två icke närstående importörer, åtta leverantörer till unionsproducenter, en sammanslutning av leverantörer till unionsproducenterna och en producent i det jämförbara landet.
(12)
Två intresseorganisationer för importörer gav sig till känna som berörda parter. Fem icke närstående importörer lämnade också synpunkter.
(13)
När det gäller producenter i det jämförbara landet identifierades fyra företag och de uppmanades att lämna nödvändiga uppgifter. Bara ett av dessa företag lämnade de begärda uppgifterna och gick med på ett kontrollbesök.
(14)
Kommissionen kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande berörda parter:
a)
Unionsproducenter:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanien.
-
Conservas y Frutas SA, Murcia, Spanien.
-
Agricultura y Conservas SA Algemesí, Valencia, Spanien.
-
Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón, Valencia, Spanien.
b)
Exporterande producent i Kina:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, Kina och dess närstående företag Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd.
c)
Icke närstående importörer i unionen
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Tyskland.
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Tyskland.
d)
Producent i det jämförbara landet:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turkiet.
1.5 Meddelande av väsentliga omständigheter och möten
(15)
Den 13 oktober 2014 meddelade kommissionen de väsentliga omständigheter och överväganden enligt vilka man ämnade införa antidumpningstullar (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ingav flera berörda parter skriftliga inlagor med synpunkter på de slutliga undersökningsresultaten. De parter som så önskade gavs möjlighet att bli hörda. Tre importörer begärde och beviljades ett gemensamt möte i närvaro av förhörsombudet för handelsärenden. En europeisk sammanslutning av handlare begärde och beviljades ett möte med kommissionens avdelningar.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(16)
Den produkt som berörs av denna översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, enligt definitionen i KN-nummer 2008, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande omfattas av KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90.
(17)
Den berörda produkten erhålls genom skalning och delning av vissa sorter av små citrusfrukter (främst satsumas), som sedan förpackas inlagd i sockersirap, saft eller vatten i olika storlekar för att möta de särskilda krav som gäller för de olika marknaderna.
(18)
Satsumas, klementiner och andra små citrusfrukter går vanligtvis under samlingsnamnet mandariner. De flesta av dessa olika fruktsorter kan användas färska eller för konservering. De liknar varandra och betraktas därför beredda eller konserverade som samma produkt.
2.2 Likadan produkt
(19)
Unionsproducenterna hävdade att den importerade produkten och unionsprodukten är likadana av följande skäl:
-
De har samma eller mycket likartade fysiska kännetecken, såsom smak, storlek, form och konsistens.
-
De säljs via samma eller liknande handelskanaler och de konkurrerar huvudsakligen genom priset.
-
De har bägge samma eller likartade slutanvändningsområden.
-
De är lätt utbytbara.
-
De klassificeras enligt samma KN-nummer för tulltaxeändamål.
(20)
Vissa importörer hävdade däremot att den importerade produkten är av högre kvalitet, eftersom den innehåller mindre skadade klyftor (högst 5 %) samt har bättre smak, utseende och struktur än unionsprodukten. Det hävdades också att den importerade produkten luktade annorlunda än unionsprodukten.
(21)
Kommissionen undersökte dessa påståenden och fann mot bakgrund av tillgängliga uppgifter att unionsindustrins påståenden, som nämns i skäl 19, är korrekta.
(22)
Importörernas påståenden måste avvisas på följande grunder:
a)
Att det finns några kvalitetsskillnader, som andelen skadade klyftor, smak, utseende, lukt och struktur påverkar inte produktens grundläggande egenskaper. Den importerade produkten är likafullt utbytbar och har samma eller liknande slutanvändningsområden som unionsprodukten. Unionsproducenterna sålde i själva verket sin produkt, även med en högre andel skadade klyftor, under skadeundersökningsperioden både till importörerna och till samma kategorier av användare/konsumenter (t.ex. snabbköpskedjor och bagerileverantörer), som också betjänas av importörerna. Vidare bekräftade en snabbköpskedja i Europeiska unionen att den sålde produkter med både europeiskt och kinesiskt ursprung under samma varumärke.
b)
Den maximala andelen på 5 % skadade klyftor är inte någon egenskap som enbart kännetecknar den importerade produkten. Undersökningen visade faktiskt att unionsproducenterna erbjöd en rad olika kvaliteter med olika andel skadade klyftor, däribland med högst 5 % skadade klyftor. Vissa importörer köpte produkten med högst 5 % skadade klyftor från unionsproducenterna.
(23)
Därför befanns den importerade produkten och den som produceras av unionsindustrin, precis som under den ursprungliga undersökningen, vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING
3.1 Inledning
(24)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(25)
Såsom nämns i skäl 9 samarbetade bara en grupp av företag, och det var därför inte nödvändigt att välja ett urval av exporterande producenter i Kina. Det berörda företaget svarade för omkring 12-20 % (intervall anges av sekretesskäl) av importen av den berörda produkten från Kina till unionen under översynsperioden.
3.2 Dumpning av importen under översynsperioden
3.2.1 Jämförbart land
(26)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.
(27)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina, och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(28)
Inga synpunkter inkom på Turkiet som föreslaget jämförbart land. Inga av de berörda parterna föreslog något alternativ till producenter av likadana produkter i jämförbart land.
(29)
En av de turkiska exporterande producenter som kontaktades, Frigo-Pak, svarade fullständigt på frågeformuläret i tid, och godtog att ett kontrollbesök på plats genomfördes.
3.2.2 Normalvärde
(30)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från producenten i Turkiet. Detta företag sålde inte den likadana produkten på den inhemska marknaden, och normalvärdet konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen med användning av produktionskostnaderna och, i enlighet med artikel 2.6 b med tillägg av ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och i enlighet med artikel 2.6 c en skälig vinstmarginal. De försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som används här är producentens faktiska sådana kostnader vid försäljning på hemmamarknaden av andra konserverade produkter, och de uppgick till 10-20 % (intervall anges av sekretesskäl). Den vinstmarginal som används är densamma som den som användes i den ursprungliga undersökningen, dvs. 6,8 %, vilket motsvarar den vinst som EU-industrin uppnådde innan den drabbades av dumpad import från Kina.
3.2.3 Exportpris
(31)
Exportförsäljningen till unionen från den samarbetsvilliga exporterande producenten skedde direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid export från Kina till unionen.
3.2.4 Jämförelse
(32)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.
(33)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för den samarbetsvilliga exporterande producenten skulle bli rättvis, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, gjordes justeringar för skillnader i transport- och försäkringskostnader samt provisioner och kreditkostnader som påverkade priserna och deras jämförbarhet.
3.2.5 Dumpningsmarginal
(34)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(35)
För den samarbetsvilliga exporterande producenten visade jämförelsen att dumpning förelåg. Dumpningsmarginalen uppgick till mer än 60 %.
(36)
För Kina som helhet visade en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga exportpriset för importen av den berörda produkten från Kina, enligt Eurostats uppgifter, och ett vägt genomsnittligt normalvärde (justerade för att återspegla den sannolika produktblandningen för den kinesiska importen med hänsyn till den produktblandning för samarbetsvilliga exporterande producentens försäljning i unionen av jämförbara produkttyper) att betydande dumpning förelåg på ännu högre nivåer.
(37)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter anförde en europeisk organisation för handlare att man, till skillnad från de kinesiska exporterande producenterna och de spanska producenterna, inte hade någon möjlighet att kontrollera de exakta beräkningarna (dumpning och skada), och bad därför kommissionen att lämna ut närmare uppgifter om beräkningen av dumpning. Under mötet i förhörsombudets närvaro uppgav också tre importörer att de gärna ville få ut uppgifter om beräkningen av dumpning.
(38)
Här bör påpekas att de uppgifter som legat till grund för kommissionens beräkningar innehåller företagshemligheter och sekretessbelagd information. Den samarbetsvilliga exporterande producenten som lämnade uppgifter har i sedvanlig ordning särskilt meddelats detaljerade beräkningar av dumpning och skada, och har varken lämnat några synpunkter eller begärt förtydliganden. Kommissionen kan inte låta andra berörda parter ta del av dessa uppgifter utan att bryta mot sekretessen. Den metod som kommissionen använt, i enlighet med skälen 30-36, delgavs dock alla berörda parter. Under mötet informerade förhörsombudet parterna om att de kunde be honom kontrollera kommissionens beräkningar om de oroade sig för deras riktighet. De tre importörerna bad dock inte förhörsombudet ingripa i detta avseende.
(39)
Trots det beräknade organisationen själv en dumpningsmarginal, där man jämförde genomsnittliga importpriser från Kina enligt Eurostat med genomsnittliga importpriser från Turkiet, också enligt Eurostat. Organisationen fann att jämförelsen tydde på en lägre dumpningsnivå, omkring 30 %. Det bör här för det första framhållas att i en översyn vid giltighetstidens utgång har den exakta dumpningsnivån mindre betydelse än vid en undersökning när tullens storlek fastställs. För det andra byggde kommissionens beräkning, som nämns i skälen 30-33, på faktiska normalvärden från den samarbetsvilliga, kontrollerade turkiska producenten och jämförelsen med de kinesiska exportpriserna gjordes på detaljnivå. De uppgifter som kommissionens beräkning bygger på är därför att betrakta som mycket mer tillförlitliga och precisa än den uppskattning som organisationen lämnade i sina synpunkter på meddelandet av uppgifter.
(40)
Under mötet med förhörsombudet anförde dessutom tre importörer att ingen dumpning förelåg. De grundade det påståendet på att kommissionen funnit att den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens genomsnittliga försäljningspris på flera betydande marknader utanför EU låg under det genomsnittliga försäljningspriset på unionsmarknaden. Detta påstående måste avvisas, eftersom dumpning består i att sälja produkter på en viss marknad till ett pris som ligger under normalvärdet, inte till priser som ligger lägre än dem som uppnåtts på andra marknader utanför unionen.
3.3 Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.3.1 Inledande anmärkning
(41)
Sedan det konstaterats att dumpning förekommit under översynsperioden, undersöktes sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas, varvid följande aspekter undersöktes: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, volymen på och priserna för den dumpade importen från Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller importen från Kina.
(42)
Under en stor del av översynsperioden gällde inga åtgärder i EU, eftersom de hade upphävts (se skäl 2). Under denna period utan åtgärder nådde importen en topp 2011/2012, följt av en minskning under resten av översynsperioden. Detta återspeglar dock en lageruppbyggnad snarare än en verklig ökning eller minskning av konsumtionen, och kan tillskrivas den omfattande kinesiska import som ägde rum mellan mars och juli 2012, då åtgärderna inte var i kraft.
3.3.2 De kinesiska producenternas produktion, inhemska konsumtion och exportkapacitet
(43)
När det gäller den totala kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, fick inte kommissionen någon information från någon av de kinesiska producenterna eller andra berörda parter. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen grundade kommissionen sina slutsatser på grundval av tillgängliga uppgifter.
(44)
Enligt en rapport som publicerades av avdelningen för jordbruk utomlands vid Förenta staternas jordbruksministerium (FSA/USDA) som ingick i begäran om översyn och som också gjorts offentlig (7), ökade mängden färska mandariner avsedda för bearbetning, dvs. produktionen av konserverade mandariner, i Kina med 27 % mellan 2009/2010 (520 000 ton) och översynsperioden (660 000 ton). Produktionen av konserverade mandariner i Kina uppvisade en likartad utveckling. Enligt rapporten ökade Kina produktionen av konserverade mandariner från 347 000 ton under 2009/2010 till 440 000 ton under översynsperioden. I rapporten uppskattas dessutom den inhemska kinesiska konsumtionen av konserverade mandariner till omkring 100 000-150 000 ton under 2013/2014. Då en annan offentlig källa uppskattar den inhemska konsumtionen till 50 000-100 000 ton (8), förefaller det rimligt att anta att den inhemska konsumtionen är 100 000 ton. Således kan mängden kinesiska konserverade mandariner tillgängliga för export uppskattas till cirka 340 000 ton under översynsperioden.
(45)
Andra tillgängliga källor tillhandahåller något olika uppskattningar av mängden kinesiska konserverade mandariner tillgängliga för export 2009-2014 (9). Trots dessa skillnader visar alla att mängden kinesiska konserverade mandariner som är tillgänglig för export var minst 300 000 ton per rapporterade årssäsonger 2009-2013. Ingen av källorna tyder på att mängden kinesiska konserverade mandariner tillgänglig för export kommer att minska avsevärt framöver.
3.3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft
(46)
Även om importen från Kina under översynsperioden var 19 253 ton, visar uppgifter om importen från den ursprungliga undersökningen, som omfattar perioden 2002-2007, att de kinesiska producenterna kan allokera över 60 000 ton per säsong till unionsmarknaden, vilket bekräftas av importuppgifter från Eurostat för säsongen 2011/2012. Dessutom visar den höga importen 2011/2012, en period under vilken åtgärderna inte var tillämpliga merparten av tiden (dvs. från och med den 22 mars 2012), att unionen är en attraktiv marknad för de kinesiska producenterna i fråga om priser och att betydande volymer av kinesisk dumpad import skulle komma in på unionsmarknaden om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.
(47)
Det faktum att Kina under perioden 2002-2007 (då inga åtgärder gällde) exporterade betydligt mer konserverade mandariner till unionen i genomsnitt per säsong (36 % mer) än under perioden 2009-2013 (när tull gällde, utom den 22 mars 2012-23 februari 2013), även om de totala volymerna som var tillgängliga för kinesisk export i hela världen under den första perioden var lägre än under den andra, är ytterligare ett tecken på att det är sannolikt att de kinesiska producenterna kommer att öka sin export till unionen till de nivåer som noterades under den ursprungliga undersökningen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3.3.4 Exportpriser till tredjeländer
(48)
När det gäller export till tredjeländer visade undersökningen att under översynsperioden låg det samarbetsvilliga företagets genomsnittliga försäljningspriser på export till flera viktiga marknader (t.ex. Japan, Malaysia, Filippinerna och Thailand) lägre än de genomsnittliga försäljningspriserna i unionen. Det kan därför förväntas att i avsaknad av åtgärder skulle den samarbetsvilliga exporterande producenten lägga om åtminstone en del av denna export till unionen.
(49)
Även den kinesiska exportstatistiken över beredda eller konserverade citrusfrukter i hermetiskt tillslutna behållare visar att det finns en risk för en omläggning av den kinesiska exporten till unionen. Utifrån denna statistik uppskattas det i själva verket att ca 20 000 ton av den berörda produkten under undersökningsperioden såldes till andra exportdestinationer till genomsnittspriser lägre än i EU, trots att det inte fanns några antidumpningstullar för import från Kina på dessa marknader. Under översynsperioden skulle denna volym motsvara unionsindustrins försäljning på hemmamarknaden och 71 % av unionsindustrins totala produktion. På grundval av den nuvarande storleken på EU:s marknad för konserverade mandariner (total konsumtion i EU: 44 523 ton) och enligt den kinesiska exportstatistiken skulle med andra ord den nuvarande kinesiska exporten till EU plus den potentiella volym som är ekonomiskt rimlig att rikta om till EU nästan helt täcka all efterfrågan i EU på konserverade mandariner.
3.3.5 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(50)
Undersökningen har bekräftat att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på den fortsatta dumpningen, det faktum att unionsmarknaden är en viktig marknad som tidigare varit intressant för de kinesiska exportörerna, outnyttjad produktionskapacitet i Kina som är större än den totala konsumtionen i unionen samt de kinesiska producenternas styrkta vilja och förmåga att snabbt öka exporten till unionen om det finns incitament till det, konstateras att det är sannolikt att dumpningen fortsätter om åtgärderna upphävs.
4. SKADA
4.1 Allmänt
(51)
Mandariner skördas på hösten och vintern; skörde- och bearbetningssäsongen börjar tidigt i oktober och slutar sent i januari (för vissa sorter, februari eller mars) året därpå. De flesta inköp (till exempel av icke-närstående importörer) och försäljningskontrakt förhandlas fram under de första månaderna i varje säsong. Det är brukligt i mandarinkonserveringsbranschen att använda säsongen (perioden från och med den 1 oktober till och med den 30 september påföljande år) som grund för jämförelser. Liksom i den ursprungliga undersökningen antog kommissionen denna metod för sin undersökning.
4.2 Unionsproduktionen och unionsindustrin
(52)
Under översynsperioden producerades den likadana produkten i unionen av fem unionsproducenter. Unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten under översynsperioden fastställdes på grundval av svaren på frågeformuläret från fyra enskilda producenter, som kontrollerades under ett kontrollbesök på plats. Produktionen hos den sista producenten, som inte samarbetade i tillräcklig utsträckning och inte var föremål för ett kontrollbesök på plats, fastställdes på grundval av svaren på frågeformuläret som lämnats av den producenten, jämfört med klagomålet. På grundval av detta uppskattades unionens sammanlagda produktion till omkring 28 500 ton under undersökningsperioden.
(53)
Det konstateras att ovannämnda unionsproducenter står för all unionsproduktion, och att de således utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
4.3 Skenbar förbrukning på unionsmarknaden
(54)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av importuppgifter från Eurostat på Taricnivå (EU:s integrerade tulltaxa), vilket exakt sammanfaller med definitionen av den berörda produkten, och på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym i EU.
(55)
Det bör noteras att även om analysen bygger på säsonger och inte kalenderår, återspeglar den här metoden inte nödvändigtvis de industriella användarnas eller konsumenternas förbrukning. På grund av säsongsbundenheten för den viktigaste råvaran (färsk frukt) är det vanligt i sektorn för både importörer och unionsproducenter att bygga upp ett lager när färsk frukt konserveras och sälja den bearbetade produkten till distributörer eller industriella användare under hela året. Förbrukningen kan därför ibland påverkas av lageruppbyggnad.
(56)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen alltså på följande sätt:
Tabell 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Förbrukningen i unionen (ton)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Unionens förbrukning av citrusfrukt var i genomsnitt under skadeundersökningsperioden något lägre än 70 000 ton. Det fanns dock en topp under 2011/2012 följt av en minskning under översynsperioden. Detta återspeglar dock en lageruppbyggnad snarare än en verklig ökning eller minskning av konsumtionen, och kan tillskrivas den omfattande kinesiska import som ägde rum mellan mars och juli 2012, då åtgärderna tillfälligtvis inte var i kraft (se skäl 2). Importtoppen 2011/2012 uppvägdes av lägre importnivåer under översynsperioden, dvs. en lägre förbrukning i unionen.
(58)
Några av importörerna hävdade att de inte hade ägnat sig åt lageruppbyggnad. De anförde också att de sedan den 6 oktober 2011, när generaladvokaten lämnat sitt förslag till avgörande i mål C-338/10, varit övertygade om att domstolen skulle ogiltigförklara åtgärderna. De hade därför senarelagt tullklareringen av den berörda produkten till dess att domstolen avkunnat sin slutgiltiga dom.
(59)
Det bör i detta sammanhang påpekas att lageruppbyggnad kan definieras som ansamling och lagring av reserver. Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över ökade importen av den berörda produkten sedan åtgärderna ogiltigförklarades den 22 mars 2012 massivt ända till juli 2012: i genomsnitt nästan 9 000 ton per månad. Därefter och fram till slutet av översynsperioden sjönk den genomsnittliga importvolymen till omkring 1 650 ton per månad, omkring 2 000 ton per månad mindre än den genomsnittliga importen innan åtgärderna upphävdes. Kommissionen fann att för att uppnå en sådan hög månatlig import under en relativt kort tid måste importörerna ha samlat på sig stora mängder av den berörda produkten. Detta bekräftades också av vissa importörer, som medgav att de hade senarelagt tullklareringen när de blev övertygade om att antidumpningstullen skulle ogiltigförklaras. Påståendet att importörerna inte ägnade sig åt lageruppbyggnad måste därför avvisas.
4.4 Import till unionen från Kina
(60)
Med tanke på att bara en grupp av kinesiska exportörer samarbetade vid undersökningen och att denna grupp stod för omkring 12-20 % (intervall anges av sekretesskäl) av den totala importen från Kina under undersökningsperioden, drogs slutsatsen att Eurostats uppgifter (vid behov på Taricnivå, EU:s integrerade tulltaxa) var den mest tillförlitliga och bästa informationskällan för importvolymer och importpriser. Den samarbetsvilliga kinesiska exportörens individuella priser har trots det också undersökts.
4.4.1 Volym och marknadsandel
(61)
Den kinesiska importvolymen och marknadsandelen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 2
Import från Kina
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Importvolym (ton)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Marknadsandel
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Efter införandet av antidumpningsåtgärderna 2008 minskade importen från Kina i allmänhet. Det bör beaktas att importen under den ursprungliga undersökningsperioden (2006/2007) uppgick till 56 108 ton.
(63)
Såsom nämns ovan fanns det emellertid en importtopp 2011/2012. Toppen var naturligtvis resultatet av att antidumpningsåtgärderna upphävdes i mars 2012. När man betraktar hur importen från Kina utvecklats månadsvis, enligt Eurostat, varierade den kinesiska importen mellan 2 000 och 6 000 ton per månad, och nådde nivåer på 6 000-12 000 ton per månad under mars 2012-juli 2012 (i genomsnitt nästan 9 000 ton per månad). I detta avseende bör det noteras att åtgärderna upphävdes i mars 2012 och återinfördes i februari 2013, men registrering infördes den 29 juni 2012 (10), vilket dämpade importen.
(64)
På samma sätt som importvolymen visade Kinas marknadsandel en nedåtgående tendens under skadeundersökningsperioden och minskade från 71 % till 43 %. Även med hänsyn tagen till effekterna av den ovanliga prisnivån på den kinesiska importen under 2011/2012 och översynsperioden, minskade marknadsandelen från ungefär 70 % under 2009/2010 till i genomsnitt 55 % under de följande åren.
4.4.2 Priser och prisunderskridande
Tabell 3
Import från Kina
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Genomsnittligt importpris (euro/ton)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Såsom framgår av ovanstående tabell ökade priserna på importen från Kina med 37 % under skadeundersökningsperioden. Det bör emellertid noteras att priserna ökade betydligt fram till perioden 2011/2012 och sedan minskade under översynsperioden.
(66)
Eftersom den enda samarbetsvilliga exportörens import endast utgjorde omkring 12-20 % (intervall anges av sekretesskäl) av den kinesiska importen under översynsperioden, undersöktes även förekomsten av prisunderskridande för den samlade kinesiska exporten på grundval av importstatistik.
(67)
För detta ändamål jämfördes de samarbetsvilliga unionsproducenternas vägda genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med motsvarande vägda genomsnittliga cif-pris (kostnad, försäkring och frakt) på importen från Kina enligt Eurostats uppgifter. Dessa cif-priser justerades för att ta hänsyn till kostnader i samband med tullklarering, dvs. tull och kostnader efter importen.
(68)
Jämförelsen visade då att under översynsperioden underskred importen av den berörda produkten unionsindustrins priser med 4,8 %, när verkningarna av de gällande antidumpningstullarna togs med i beräkningen. Prisunderskridandemarginalen uppgick dock till 28 % när importpriserna betraktades utan antidumpningstull.
(69)
För de importpriser som rapporterats av den samarbetsvilliga kinesiska exportören, vederbörligen justerade, fastställdes en prisunderskridandemarginal på 14 % under översynsperioden, med beaktande av gällande antidumpningstull. Om antidumpningstullens verkan inte togs med i beräkningen uppgick prisunderskridandemarginalen till 20 %. Det bör noteras att merparten av denna export under undersökningsperioden ägde rum när åtgärderna var upphävda.
4.5 Import till unionen från andra tredjeländer
(70)
Under skadeundersökningsperioden uppnådde importen från andra tredjeländer aldrig en större marknadsandel än 11,2 %. Merparten av denna import (minst 89 % under skadeundersökningsperioden) härrörde från Turkiet.
Tabell 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Importvolym från andra tredjeländer (ton)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Marknadsandel
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6 Unionsindustrins ekonomiska situation
(71)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.
(72)
Även om alla de fem unionsproducenterna svarade på frågeformuläret, ansågs det att svaret från en av producenterna inte kunde användas fullständigt, eftersom det inte kontrollerats på plats. Analysen har därför gjorts på följande sätt.
(73)
De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, tillväxt, dumpningsmarginaler och återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning) bedömdes för unionsindustrin som helhet. Bedömningen grundades på uppgifterna från de fyra fullständigt samarbetsvilliga unionsproducenterna. När det gäller den producent vars svar på frågeformuläret inte kontrollerats, baserades bedömningen på denna producents uppgifter, i möjligaste mån korsverifierade med uppgifterna i klagomålet och företagets reviderade räkenskaper.
(74)
Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, löner) gjordes på företagsnivå för de fullständigt samarbetsvilliga unionsproducenterna. Bedömningen grundades på deras uppgifter som kontrollerats vid ett kontrollbesök på plats.
4.6.1 Makroekonomiska indikatorer
4.6.1.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Produktion (ton)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Produktionskapacitet (ton)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Produktionen ökade markant under skadeundersökningsperioden, från omkring 12 000 ton till nästan 29 000 ton under översynsperioden. Under säsongen 2009/2010 var produktionen liten, eftersom unionsindustrin fortfarande påverkades av den dumpade kinesiska importen av konserverade mandariner som importerats under föregående säsong, och av det faktum att industrin höll lager från den föregående säsongen då antidumpningsåtgärderna inte gällde. Produktionen ökade under säsongen 2010/2011 när den nya kinesiska importen träffades av den gällande antidumpningstullen.
(76)
Eftersom unionens produktionskapacitet inte ändrades under perioden, ökade alltså kapacitetsutnyttjandet. Det låg dock hela tiden under 50 %.
(77)
En europeisk organisation för handlare uppgav att en unionsproducent hade upphört med produktionen 2012/2013 och att den producenten och två andra befann sig i en svår ekonomisk situation. Av denna anledning anfördes det att uppgifterna om produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande var konstlat överdrivna.
(78)
Det bör i detta sammanhang först påpekas att de uppgifter som samlats in under undersökningen visade att alla de unionsproducenter som utgör unionsindustrin har producerat under alla säsonger under skadeundersökningsperioden. Det första påståendet att en producent lagt ned produktionen under översynsperioden tillbakavisas därför.
(79)
Beträffande unionsproducenternas påstått svåra ekonomiska situation stämmer det att en unionsproducent varit föremål för ett insolvensförfarande under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att den producentens produktion ökade avsevärt under hela skadeundersökningsperioden, samtidigt som dess kapacitet förblev oförändrad. Det konstaterades därför att insolvensförfarandet inte påverkade den producentens produktion i negativ riktning. Beträffande de andra två unionsproducenterna blev de visserligen föremål för insolvensförfaranden, men inte förrän efter skadeundersökningsperioden. Detta bekräftar i själva verket slutsatsen (se skälen 96-98) att skadan verkligen återkom och att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en utsatt ekonomisk situation.
4.6.1.2 Försäljningsvolym och marknadsandel i unionen
Tabell 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Försäljningsvolym (ton)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Marknadsandel (av förbrukningen i unionen)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 35 % under skadeundersökningsperioden.
(81)
Även unionsindustrins marknadsandel visade en ökande tendens under skadeundersökningsperioden. Även om man beaktar hur lageruppbyggnaden påverkade förbrukningen i unionen under 2011/2012 och under översynsperioden, ökade marknadsandelen från omkring 23 % i början av perioden till i genomsnitt 35 % under de senaste två åren som granskats.
4.6.1.3 Sysselsättning och produktivitet
Tabell 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Sysselsättning
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivitet (ton per anställd)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Både sysselsättningen och produktiviteten ökade under skadeundersökningsperioden, och återspeglar den totala ökningen av produktions- och försäljningsvolymen. Ökningen av produktiviteten under säsongen 2010/2011 berodde på större produktionsvolymer, eftersom antidumpningsåtgärderna slog till med full kraft då.
(83)
De ovannämnda uppgifterna om sysselsättning är heltidsekvivalenter, och visar alltså inte det totala antalet säsongsbundna arbetstillfällen. För att få en bättre idé om vidden av arbetstillfällen bör det noteras att antalet heltidsekvivalenter för undersökningsperioden motsvarar omkring 2 400 säsongsbundna arbetstillfällen.
4.6.1.4 Tillväxt
(84)
Unionsindustrin kunde dra fördel av tillväxten på unionsmarknaden till och med 2011. Så snart som åtgärderna mot Kina upphävdes (se skäl 2) och den kinesiska importen översvämmade unionsmarknaden förlorade dock unionsindustrin en betydande del av sin marknadsandel. Sedan tullen återinfördes kunde unionsindustrin återvinna sin förlorade marknadsandel, men till priset av en försämrad ekonomisk situation.
4.6.1.5 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(85)
Dumpningen fortsatte under översynsperioden i betydande omfattning, såsom förklaras i avsnitt 3.2.5 (se skälen 34 och 35).
(86)
Den faktiska dumpningsmarginalens inverkan på unionsindustrin kan, med tanke på den dumpade kinesiska importens omfattning, inte anses vara försumbar. Det noteras att unionsindustrin fortfarande håller på att återhämta sig från den tidigare dumpningen, särskilt när det gäller kapacitetsutnyttjande och lönsamhet (jämfört med den ursprungliga undersökningen).
4.6.2 Mikroekonomiska indikatorer
4.6.2.1 Lager
Tabell 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Lager (ton)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Unionsproducenterna ökade sin lagerhållning avsevärt under de två senaste säsongerna. Det beror på att produktionen ökade mer än försäljningen under skadeundersökningsperioden.
4.6.2.2 Försäljningspriser i unionen
Tabell 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Under översynsperioden lyckades unionsindustrin öka sitt försäljningspris i EU med 11 %. Ökningen var särskilt markant fram till 2011/2012, men priserna sjönk därefter under översynsperioden. Detta förklaras av den omfattande kinesiska importen mellan mars och juli 2012, när åtgärderna inte var i kraft, och av det faktum att priserna på den berörda produkten från Kina underskred unionsindustrins priser.
4.6.2.3 Lönsamhet och kassaflöde
Tabell 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Lönsamhet
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Under skadeundersökningsperioden förbättrades först unionsindustrins lönsamhet avsevärt, dvs. under perioden 2010/2011-2011/2012. Under översynsperioden började dock unionsindustrin återigen gå med förlust.
(90)
Förbättringen av lönsamheten hängde tydligt samman med att unionsindustrin lyckades öka sin försäljning, sin produktionsvolym och sitt försäljningspris under åren efter införandet av antidumpningsåtgärderna. Återgången till en förlustsituation under översynsperioden beror på lägre försäljningspriser på grund av det plötsliga inflödet av kinesisk import sedan EU-domstolen upphävde tullen.
(91)
I detta sammanhang bör det erinras om att en betydande del av de kinesiska produkterna importerades utan antidumpningstull under perioden mars-juli 2012. Dessutom konstaterades den kinesiska importen underskrida priserna i unionen under översynsperioden i betydande omfattning, särskilt om man bortser från antidumpningstullens effekt. Detta ledde till en allmän prisnedgång, vilket i sin tur lett till en förlustbringande situation för unionsindustrin.
Tabell 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Kassaflöde (euro)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades kassaflödet i princip på samma sätt som unionsindustrins totala lönsamhet, i kombination med lageruppbyggnadens verkningar, särskilt under de senaste två granskade åren.
4.6.2.4 Investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och tillväxt
Tabell 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Investeringar (euro)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Räntabilitet (nettotillgångar)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Delar av unionsindustrin gjorde under skadeundersökningsperioden investeringar för underhåll och optimering av de befintliga produktionsmaskinerna. Investeringarna ökade särskilt under perioden 2011/2012, sannolikt gynnade av vinstnivån under och omedelbart före det året. Investeringarna har främst gjorts av en unionsproducent för att säkra leveranser av råvaror, som kommer att komplettera de befintliga råvarukällorna, och för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen. Räntabiliteten följde under skadeundersökningsperioden lönsamhetsutvecklingen tätt.
(94)
En del av unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden, men lyckades till slut omstrukturera sina skulder.
4.6.2.5 Löner
Tabell 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
ÖP
Lönekostnad per anställd (euro)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
De genomsnittliga lönerna förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaden per enhet minskade.
4.7 Slutsatser
(96)
Skadeanalysen visar att unionsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden. Införandet av antidumpningsåtgärderna i slutet av 2008 gav unionsindustrin möjlighet att sakta men säkert återhämta sig från de skador som dumpningen vållat och att ytterligare ta vara på sina möjligheter på unionsmarknaden. Att unionsindustrin gynnades av åtgärderna framgår särskilt av dess ökade produktion och försäljning och särskilt dess ökade vinst.
(97)
Situationen förändrades dock under översynsperioden. Åtgärderna upphävdes i mars 2012 och importen från Kina ökade kraftigt fram till juni 2012 då importen blev föremål för registrering. Importörerna utnyttjade ogiltigförklaringen av antidumpningstullen till att bygga upp lager under 2011/2012 och släppa ut dessa produkter på EU-marknaden till låga priser under översynsperioden. Detta medförde en betydande total prispress på EU-marknaden och följaktligen att industrins ekonomiska situation försämrades igen. Industrin hade i själva verket inget annat val än att sänka sina priser för att upprätthålla sin försäljningsnivå. Detta fick dock allvarliga konsekvenser för den ekonomiska situationen.
(98)
Att unionsindustrin fortsatt vållas skada illustreras bäst av en rad negativa finansiella indikatorer, bl.a. lönsamhet och kassaflöde, i kombination med hög lagerhållning och lågt kapacitetsutnyttjande. Dessa förhållanden avskräcker från nya investeringar och tillväxt.
(99)
En europeisk sammanslutning av handlare ifrågasatte konstaterandena om skada eftersom unionsindustrins försäljningsvolym, sysselsättning och försäljningspriser samt en unionsproducents investeringar hade utvecklats positivt under skadeundersökningsperioden.
(100)
Detta påstående bör dock tillbakavisas. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen är uppräkningen av de relevanta ekonomiska indikatorer som bör granskas inte uttömmande, och en eller flera av dessa faktorer behöver inte nödvändigtvis vara avgörande i fråga om hur den dumpade importen påverkat unionsindustrin. Som förklaras i skäl 98 var de indikatorer som parten nämner inte avgörande för kommissionens konstaterande att unionsindustrin vållats skada. Konstaterandet att skadan fortsatte grundades i själva verket på negativa ekonomiska indikatorer på räntabilitet och kassaflöde i kombination med hög lagerhållning och lågt kapacitetsutnyttjande.
5. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA
5.1 Inverkan av importvolym och priseffekter enligt prognos om åtgärderna upphävs
(101)
Om åtgärderna upphävs förväntas importen öka och vålla unionsindustrin ytterligare skada. Detta grundas på följande.
(102)
Analysen ovan (se skäl 44) visar att även om den kinesiska exportvolymen till unionen minskade kraftigt efter införandet av åtgärder i slutet av 2008, producerar de kinesiska företagen fortfarande betydande volymer av den berörda produkten, mestadels avsett för export.
(103)
När det gäller beräknade volymer och priser är det uppenbart att unionsmarknaden fortfarande är mycket attraktiv för kinesiska exporterande producenter. När det gäller volymen är unionsmarknaden först och främst den tredje största marknaden i världen för kinesiska konserverade mandariner. Dessutom visar utvecklingen efter ogiltigförklaringen av åtgärderna att de kinesiska producenterna snabbt kan exportera betydande mängder av den berörda produkten till unionsmarknaden utan att ens behöva lägga om sin försäljning från andra marknader. Slutligen kan Kina enligt uppgifterna i den ursprungliga undersökningen lätt exportera över 60 000 ton per säsong till unionsmarknaden, och det motsvarar nästan 90 % av den genomsnittliga konsumtionen i unionen under skadeundersökningsperioden.
(104)
Om Kina skulle öka sin export till EU när åtgärderna upphävs, skulle det högst sannolikt leda till en allmän prisnedgång på EU:s marknad på medellång sikt. Detta skulle försätta EU:s producenter i en ännu svårare situation, vilket förklaras nedan.
(105)
När det sedan gäller priserna visar den kinesiska databasen (11) att Kina tidigare exporterade betydande volymer till länder utanför EU till priser under exportpriserna till EU. Under översynsperioden uppgick exporten till dessa länder utanför EU till ungefär 20 000 ton, motsvarande 71 % av unionsindustrins totala produktion. På grund av EU-marknadens attraktiva priser, dras slutsatsen att om åtgärderna upphör att gälla är det sannolikt att de kinesiska exportörerna styr om denna export till den lönsammare EU-marknaden.
(106)
Dessutom har analysen ovan (se skälen 68 och 69) visat att den kinesiska importen på unionsmarknaden väsentligt underskred unionsproducenternas priser under översynsperioden, särskilt om man bortser från antidumpningstullens effekt. Även om de kinesiska importpriserna ökade under 2011/2012, då åtgärderna inte var i kraft, var priserna fortfarande betydligt lägre än EU-priserna, enligt Eurostats uppgifter. Enligt samma uppgifter var prisskillnadens storlek under 2011/2012 i själva verket jämförbar med den under översynsperioden.
(107)
På marknaden för beredd eller konserverad citrusfrukt råder stark priskonkurrens, eftersom konkurrensen främst sker på grundval av priset. Detta förvärras ytterligare av att produkten vanligen säljs i relativt stora kvantiteter. Om billig, dumpad import i betydande kvantiteter finns tillgänglig på unionsmarknaden, får det direkta återverkningar på den allmänna prisnivån på unionsmarknaden, vilket skulle leda till en allmän prisnedgång.
(108)
Upphävandet av antidumpningstullarna i slutet av skadeundersökningsperioden är en utmärkt illustration av vad som skulle hända om åtgärderna fick löpa ut.
(109)
Från det att åtgärderna hade ogiltigförklarats av domstolen till dess att importen blev föremål för registrering, ökade den kinesiska importen snabbt och avsevärt. Den omfattande förekomsten av denna billiga import på unionsmarknaden tvingade unionsproducenterna att sänka sina priser för att behålla sin ställning med avseende på försäljningsvolym och produktion, vilket ledde till en förlustbringande situation.
(110)
Detta var följden av att importen var fri från antidumpningstull under endast fem månader. Konsekvenserna för unionsindustrin skulle uppenbarligen bli ännu allvarligare om åtgärderna fick löpa ut. Om de stora volymerna lågprisimport hade återkommit, skulle skadan för unionsindustrin med all sannolikhet ha förvärrats. Unionsproducenterna skulle drabbas av minskad produktion och försäljningsvolym och minskade försäljningspriser, vilket skulle leda till ökade förluster. Beräkningen av prisunderskridandet i avsnitt 4.4.2 (se skälen 68 och 69) men utan antidumpningstullarna tyder på ett prisunderskridande med över 20 %.
(111)
En europeisk sammanslutning av handlare gjorde gällande att unionsindustrin inte skulle vållas skada om åtgärderna upphävdes, eftersom en lägre volym av import av den berörda produkten vore att vänta i framtiden. Påståendet motiverades enligt följande. För det första att den inhemska förbrukningen av färsk frukt i Kina skulle öka framöver, liksom kinesisk export av färsk frukt till Ryssland. För det andra att den inhemska kinesiska förbrukningen av mandariner på burk också förväntades öka. För det tredje att Eurostats statistik visar detta eftersom de visar en lägre import av den berörda produkten sedan säsongen 2012/2013.
(112)
Dessa påståenden tillbakavisas dock av följande anledningar:
a)
Även om den kinesiska inhemska förbrukningen och exporten av färsk frukt förväntas öka, spås även den kinesiska produktionen öka i jämförbar omfattning, enligt tillgängliga uppgifter (12). Det konstateras därför att den kinesiska konserveringsindustrins tillgång till färsk frukt under säsongen 2013/2014 inte kommer att påverkas i nämnvärd mån.
b)
Det konstaterades i skäl 44 att den kinesiska inhemska förbrukningen av mandariner på burk torde uppgå till omkring 100 000 ton per säsong, och att det inte finns något som tyder på att denna volym kommer att öka framöver. Parten lämnade inte heller några belägg för att förbrukningen skulle öka.
c)
Beträffande den tredje grunden bör det erinras om att den lägre importen av den berörda produkten under säsongen 2012/2013 (översynsperioden) rimligtvis kan förklaras med den lageruppbyggnad som ägde rum efter massiv import under säsongen 2011/2012 de första fem månaderna efter det att åtgärderna ogiltigförklarats (se skäl 59).
(113)
Samma sammanslutning anförde också att större volymer färsk frukt tillgängliga på unionsmarknaden, antagligen på grund av det ryska embargot, skulle driva ned priserna på de frukterna och därigenom låta unionsindustrin ytterligare stärka sin konkurrenskraft.
(114)
Det påståendet är dock helt spekulativt och underbyggdes inte av någon bevisning. Även om råvarupriserna kan komma att sjunka framöver, är inte det i sig tillräcklig anledning att inte avhjälpa den dumpade importens negativa inverkan på unionsindustrins situation. Det anses tvärtom att om åtgärderna inte bibehålls skulle dumpad import återkomma i avsevärd omfattning och vålla unionsindustrin ytterligare skada. Detta skulle i sin tur göra det omöjligt för unionsindustrin att helt ta vara på de positiva effekterna av eventuella minskade råvarupriser. Påståendet avvisades därför.
5.2 Slutsats
(115)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet kommer att fortsätta, om åtgärderna mot importen från Kina upphävs.
6. UNIONENS INTRESSE
6.1 Inledning
(116)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det skulle strida mot unionens intresse som helhet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. å ena sidan unionsindustrins intresse och å andra sidan importörernas och de andra parternas intresse.
(117)
Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna.
(118)
Mot denna bakgrund undersöktes det om man, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt skadevållande dumpning, kan sluta sig till att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.
6.2 Unionsindustrins intresse
(119)
Unionsindustrin, som består av fem producenter i landsbygdsområden i Spanien, ökade sin marknadsandel och kunde höja priset på den berörda produkten till en nivå som gjorde det möjligt att få verksamheten att gå jämnt upp eller bli lönsam under de delar av skadeundersökningsperioden då åtgärderna var i kraft. Produktionsvolymen och sysselsättningen förbättrades på samma sätt. Om åtgärderna upphävs, kommer unionsindustrin att hamna i en mycket sämre situation, som beskrivs ovan (sannolikheten för återkommande skada) i form av lägre försäljningspriser och ytterligare förluster (se skäl 110). Nya investeringar som syftar till konsolidering av företagen och stärkt konkurrenskraft i fråga om den berörda produkten skulle också hindras. En fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i unionsindustrins intresse och bör hjälpa den att ytterligare ta vara på sina möjligheter på en unionsmarknad där återställd konkurrens råder.
6.3 Importörernas, handlarnas och detaljhandlarnas intresse
(120)
Med tanke på det till synes stora antalet icke-närstående importörer tillämpades ett stickprovsförfarande, som nämns i skäl 10. Importörerna är huvudsakligen belägna i Tyskland, men även i andra länder, bl.a. Förenade kungariket, Nederländerna och Tjeckien.
(121)
Två företag som importerade den berörda produkten under skadeundersökningsperioden samarbetade i undersökningen. Dessa två företags sammanlagda verksamhet med citruskonserver utgjorde 3,8 % av deras totala omsättning. Även om verksamheten med citruskonserver inte är den lönsammaste delen av dessa importörers rörelse, är det en del av deras affärsmodell, som går ut på att erbjuda ett mycket brett utbud produkter till vissa kunder (t.ex. snabbköpskedjor) för att ta hem stora kontrakt, där de mindre lönsamma produkterna vägs upp av försäljning av andra produkter och stordriftsfördelar.
(122)
Det förefaller inte finnas något som tyder på att fortsatta åtgärder skulle ha någon betydande negativ inverkan på de två importörernas verksamhet. De är inte beroende av produkterna, och leveranskedjan anpassade sig till kostnaderna för antidumpningstullen. Undersökningen visade dessutom att åtgärderna inte stängde unionsmarknaden för de kinesiska exportörerna, eftersom den berörda produkten importerades i betydande mängder under skadeundersökningsperioden trots de gällande åtgärderna.
(123)
En annan importör anförde att antidumpningstullar skadar dess handel med citruskonserver. Då denna importör inte lämnade några kontrollerbara uppgifter, anses det att den negativa inverkan som fortsatta antidumpningsåtgärder kan ha på dessa parter inte skulle uppväga åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.
(124)
Vissa parter hänvisade till en brist på produktionskapacitet i unionsindustrin. Det bör noteras att om tullen upphävs kunde det leda till att en situation där de alternativa leverantörerna blir tvungna att lägga ned sin verksamhet, så att importörerna bara har en källa till produkten (kinesisk import). Det erinras dock om att detaljister och snabbköpskedjor sätter värde på trygga leveranser för sin verksamhet. I själva verket stödde en av dem fortsatta åtgärder för att kunna bevara konkurrens och ha åtminstone två leverantörer. Dessutom har unionsindustrin, som fortfarande är långt ifrån att nå ett tillfredsställande kapacitetsutnyttjande, kapacitet att ytterligare försörja unionsmarknaden på en marknad där återställd konkurrens råder. Det faktum att unionsindustrin för närvarande inte tillgodoser 100 % av behoven i unionen kan inte motivera de kinesiska exportörernas illojala handelsmetoder eller avlägsnandet av åtgärderna i detta fall.
(125)
En europeisk sammanslutning av handlare anförde att ett bibehållande av åtgärderna i otillbörlig omfattning skulle begränsa dess medlemmars verksamhet, eftersom en betydande del av den var relaterad till handel med den berörda produkten. Det bör i detta avseende noteras att syftet med antidumpningstullar är att motverka illojal handel, dvs. dumpning, inte begränsa affärsverksamhet. Det erinras om att kommissionen drog slutsatsen att det fortfarande var nödvändigt att behålla åtgärderna i detta fall.
6.4 Användarnas intresse
(126)
I denna analys indelas användarna i två kategorier: dels hushåll, dels yrkesmässiga eller industriella användare i branscher som framställning av drycker, sylt, yoghurt eller bakverk och cateringverksamhet.
(127)
Ingen part i någon av dessa kategorier och ingen företrädare för deras intressen gav sig till känna eller samarbetade under undersökningen.
(128)
En importör hävdade att de antidumpningstullar som införts på den berörda produkten skulle vara konkurrensbegränsande och därför inte ligga i unionskonsumenternas intresse. Ingen bevisning lämnades till stöd för detta påstående.
(129)
Med tanke på den begränsade betydelse som den berörda produkten har i budgeten för ett genomsnittligt hushåll i unionen, finns det inga bevis för att en eventuell ökning av konsumentpriserna till följd av bibehållna åtgärder kan uppväga de positiva verkningarna av åtgärderna för unionsindustrin.
(130)
Även om det inte kan bestridas att en fortsatt tillämpning av tullar på ett abstrakt sätt kan påverka vissa yrkesmässiga och industriella användare negativt i form av lägre marginaler, finns det inga bevis för att kostnader som härrör från den berörda produkten (i förhållande till totalkostnaderna) är betydande. En eventuell negativ inverkan av fortsatta åtgärder för denna kategori användare skulle således inte vara orimlig.
6.5 Leverantörernas intresse
(131)
Både enskilda leverantörer av färsk frukt till unionsindustrin och en intresseorganisation för sådana leverantörer uppgav att åtgärderna ligger i deras intresse och skulle vara till nytta även i fråga om nya investeringar och arbetstillfällen. Frukter som säljs till unionsproducenterna är en viktig kompletterande inkomstkälla för leverantörerna, och om den skulle försvinna kunde allvarliga störningar uppstå i jordbrukssektorn i de berörda spanska regionerna. Det uppskattas att antalet medlemmar i kooperativet som skulle påverkas är över 2 000 enbart i regionen Valencia. Om hänsyn tas även till säsongsbundna arbeten med bl.a. insamling, transport och lagring av frukt uppskattas minst 2 500 arbetstillfällen påverkas sammantaget i regionerna Valencia och Murcia.
(132)
Av de uppgifter som den spanska leverantörsorganisationen lämnat framgår att om den kinesiska importen överskrider 60 000 ton, något som redan inträffat två gånger under den ursprungliga undersökningen, skulle leverantörerna antagligen inte kunna sälja hela sin volym av satsumas till unionens konservindustri.
(133)
En europeisk sammanslutning av handlare gjorde gällande att leverantörerna kunde räkna med subventioner för att få avsättning för de fruktvolymer som inte kunde exporteras till följd av det ryska embargot. Det anfördes dock ingen bevisning till stöd för påståendet om subventioner. Dessutom skulle eventuella subventioner ha varit tillgängliga endast för osåld frukt som var avsedd för export till Ryssland, inte frukt som förblivit osåld till unionsindustrin på grund av den skada som vållats om åtgärderna tillåtits löpa ut. Påståendet avvisades därför.
6.6 Slutsats
(134)
Undersökningen har visat att de gällande antidumpningsåtgärderna inte har stängt unionsmarknaden för kinesisk import och bidragit till unionsindustrins återhämtning. Eftersom återhämtningen fortfarande pågår, ligger fortsatta åtgärder i unionsindustrins intresse. Om åtgärderna tilläts löpa ut, skulle denna återhämtning avstanna, de lönsamma prisnivåerna skulle vara utom räckhåll och unionsindustrin skulle ådra sig stora förluster. Dessutom skulle det uppstå ett hot mot en kompletterande inkomstkälla för många kooperativ och säsongsarbetare i flera landsbygdsområden där det finns få andra arbetstillfällen.
(135)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna förefaller de befintliga åtgärderna inte ha haft några betydande negativa effekter på den ekonomiska situationen för de importörer i unionen som samarbetade i undersökningen. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter kan inte heller åtgärderna anses ha haft väsentlig inverkan på andra parter som gav sig till känna eller på importörer, handlare, användare och detaljhandlare. Alla eventuella prisökningar, om de alls uppstår, till följd av fortsatta antidumpningsåtgärder förefaller inte vara orimliga jämfört med den nytta som uppstår för unionsindustrin genom att man undanröjer den snedvridning av handeln som den dumpade importen orsakat.
(136)
Med beaktande av alla de faktorer som beskrivits ovan dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
7. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(137)
Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för bedömningen att behålla de nuvarande åtgärderna. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(138)
Av det ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av viss konserverad frukt med ursprung i Kina bör bibehållas i ytterligare fem år i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(139)
Vissa parter hävdade att åtgärder med ett kvantitativt inslag (ett kvotsystem) är att föredra framför antidumpningsåtgärder. Detta påstående kan inte vinna bifall, eftersom åtgärdernas form enligt grundförordningen inte kan ändras i en översyn vid giltighetstidens utgång. Detta påstående kan inte heller vederlägga undersökningens resultat, nämligen att kraven för upprätthållande av antidumpningsåtgärderna är uppfyllda.
(140)
Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om det ändrar namn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (13). Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
(141)
Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen har inte avgett något yttrande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider, utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, enligt definitionen i KN-nummer 2008, som för närvarande omfattas av KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90 (Taricnummer 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 och 2008309069), med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullar ska tillämpas på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:
Företag
Euro/ton nettoprodukt
Taric-tilläggsnummer
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Samarbetsvilliga exporterande producenter som inte ingick i stickprovet enligt bilagan
499,6
A889
Alla övriga företag
531,2
A999
Artikel 2
1. I de fall då varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (15), ska antidumpningstullens belopp, beräknat på grundval av artikel 1, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.
2. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 3
Artikel 1.2 kan ändras genom tillägg av nya exporterande producenter till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således är föremål för den vägda medeltullsatsen 499,6 euro/ton nettoprodukt, om en ny exporterande producent i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen att den
a)
inte exporterande den produkt som beskrivs i artikel 1.1 till unionen under översynsperioden (1 oktober 2012-30 september 2013) eller under den ursprungliga undersökningsperioden (1 oktober 2006-30 september 2007),
b)
inte är närstående någon av de exporterande producenter i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och
c)
antingen faktiskt exporterat den berörda produkten till unionen eller åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen efter översynsperiodens utgång.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 10 december 2014.