РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/501
av den 24 mars 2015
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med medlemsstaterna, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 26 juni 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Taiwan (nedan kallade de berörda länderna) med stöd av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
(2)
Kommissionen inledde undersökningen efter ett klagomål som ingavs den 13 maj 2014 av Eurofer (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för klagande unionstillverkare av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Klaganden står för omkring 50 % av unionens sammanlagda produktion av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Klagomålet innehöll bevis på dumpning och på materiell skada som orsakats av denna, vilket var tillräckligt för att motivera att en undersökning inleddes.
(3)
Den 14 augusti 2014 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning. Den offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande av antisubventionsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning (3).
1.2 Registrering
(4)
Efter en begäran från klaganden, som även lämnade in nödvändig bevisning, antog kommissionen den 15 december 2014 genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 (4), som innebar att all import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och Taiwan måste registreras från och med den 17 december 2014.
1.3 Berörda parter
(5)
I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande producenter och de kinesiska och taiwanesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. Kommissionen underrättade också tillverkare i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) och Sydafrika om inledandet och inbjöd dem att delta. I tillkännagivandet om inledandet meddelade kommissionen de berörda parterna att den avsåg Förenta staterna som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.
(6)
De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.
a) Urvalsförfarande
(7)
I sitt tillkännagivande om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
Urvalsförfarande avseende unionstillverkare
(8)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktionsvolym. Fyra unionstillverkare ingick i stickprovet. De utvalda unionstillverkarna stod för cirka 50 % av produktionsvolymen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs om det preliminära urvalet och det bekräftades därmed. Urvalet är representativt för unionsindustrin.
Urvalsförfarande avseende importörer
(9)
För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande.
(10)
31 icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på fyra av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet.
(11)
Synpunkter inkom om ägarstrukturen för en av de utvalda importörerna. Berörda parter hävdade att en importör inte borde ingå i urvalet eftersom den är närstående en unionstillverkare. Denna importör var emellertid inte närstående någon unionstillverkare under undersökningsperioden, utan blev det senare. Begreppet ”icke-närstående importör” innebär emellertid inte närstående till exporterande tillverkare. En icke-närstående importör kan vara närstående en unionstillverkare.
Urval av exporterande producenter i Taiwan
(12)
För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Taiwan att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Taiwans representanter i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.
(13)
Nio uppgivna exporterande producenter i det berörda landet tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av fyra (av vilka tre är närstående) på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda producenter och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades.
(14)
Undersökningen visade att två företag som ingick i urvalet och två samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet inte uppfyller definitionen av exporterande tillverkare, eftersom de endast fungerar som servicecentrum och använder den berörda produkten som produktionsinsats. Det fastställdes att dessa företag inte har några varmvalsnings- eller kallvalsningsanläggningar och deras mervärde är ringa i förhållande till kostnaderna för deras insatsvaror. Faktum är att de köper och säljer den berörda produkten i olika typer (se skälen 26-28 nedan).
(15)
Ett av dessa företag är emellertid närstående en exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. I undersökningen ansågs det därför som tillhörande den företagsgruppen. Efter det att tillverkaren uteslutits från urvalet av företag som inte uppfyller definitionen av exporterande tillverkare, utgör det återstående urvalet minst 48 % av den totala volymen av exporten från Taiwan till unionen och ca 80 % av försäljningen på hemmamarknaden i Taiwan. Urvalet var därför fortfarande representativt.
(16)
Kommissionen undantog de andra tre företagen från varje individuell dumpningsmarginal och beräkning av nivån för undanröjande av skada. Följaktligen fastställdes ingen tullsats för dessa tre företag.
Enskild undersökning
(17)
En exporterande tillverkare i Taiwan begärde och beviljades en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen.
Urvalsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina
(18)
För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Kina att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas myndigheter att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.
(19)
Åtta exporterande producenter i Kina tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av fyra företag som tillhör två grupper på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda producenter och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades.
b) Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status för exporterande tillverkare i Kina
(20)
Vid tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som valts ut att ingå i urvalet och till samarbetsvilliga exporterande tillverkare som vill ansöka om en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen, till den kända intresseorganisationen för exporterande tillverkare och till de kinesiska myndigheterna. Ingen av de exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status.
c) Frågeformulär
(21)
Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda kinesiska och taiwanesiska exporterande tillverkarna, till exporterande tillverkare som önskar ansöka om enskild undersökning, till tillverkare i två potentiella jämförbara länder, samt till de unionstillverkare som ingick i urvalet, de icke-närstående importörer som ingår i urvalet samt användare som gav sig till känna.
(22)
Svar på frågeformuläret mottogs från fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, fyra taiwanesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet (däribland två som var inte exporterande tillverkare), en taiwanesisk exporterande tillverkare som begärde enskild undersökning, två tillverkare i Förenta staterna (jämförbart land), fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, fyra icke-närstående importörer och sex användare.
d) Kontrollbesök
(23)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen utfördes i följande företags lokaler:
Unionstillverkare
-
Acciai Speciali Terni SpA, Terni, Italien
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios och Madrid, Spanien
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Frankrike
Närstående servicecenter till Acciai Speciali Terni SpA
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italien
Klaganden
-
Eurofer, Bryssel, Belgien
Exporterande tillverkare i Taiwan
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd, Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Exporterande tillverkare i Kina
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Närstående importör i unionen
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Tyskland
(24)
Kommissionen ordnade utfrågningar, bl.a. utfrågningar med förhörsombudet med exporterande producenter, intresseorganisationer och importörer.
1.4 Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(25)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(26)
Den berörda produkten är kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen och som har sitt ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 och 7220 20 89 (nedan kallad den berörda produkten).
(27)
Kallvalsade platta produkter av rostfritt stål används i ett stort antal tillämpningar, till exempel för produktion av hushållsapparater (t.ex. inne i tvätt- och diskmaskiner), svetsade rör och medicintekniska produkter samt i livsmedelsbearbetnings- och bilbranscherna.
(28)
Undersökningen visade att de olika typerna av den berörda produkten alla har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål.
2.2 Likadan produkt
(29)
Kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas och säljs i de berörda länderna och i det jämförbara landet befanns ha i stort sett samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas i de berörda länderna och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
2.3 Invändningar gällande produktdefinition
(30)
Berörda parter hävdade att vissa produkttyper (inbegripet smala remsor och precisionsremsor) inte borde omfattas av undersökningen, eftersom unionstillverkarna inte till fullo kan försörja dessa marknadssegment. Unionsindustrin har emellertid bevisat att de är i stånd att till fullo försörja dessa marknadssegment.
(31)
När det gäller precisionsremsor, hävdade samma parter vidare att Generaldirektoratet för konkurrens hade beslutat att utesluta denna produkttyp från den relevanta produktmarknaden i sin bedömning av Outokumpu/INOXUM-koncentrationsärendet (5). Marknadsdefinitionen i ett koncentrationsärende är emellertid inriktad på utbytbarhet på efterfrågesidan och utbudssidan. I ett antidumpningsärende definieras marknaden av de fysiska egenskaperna hos den undersökta produkten. I ett antidumpningsärende kan produkttyperna därför vara annorlunda för vissa parametrar (bredd, toleranser, mekaniska egenskaper). Denna produkttyp utgjorde dessutom redan från början en del av undersökningen eftersom unionstillverkare av precisionsremsor kontaktades som ett led i genomgången av representativitet.
(32)
Kommissionen har därför avvisat begäran och ändrade inte den produktdefinition som är föremål för undersökning.
3. DUMPNING
3.1 Kina
3.1.1 Normalvärde
3.1.1.1 Marknadsekonomisk status (MET)
(33)
Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1-2.6 i den förordningen för de exporterande tillverkare i Kina som hävdade och visar att de uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i den förordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status.
(34)
För att avgöra huruvida villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen är uppfyllda, inhämtade kommissionen nödvändiga upplysningar genom att be de berörda exporterande tillverkarna fylla i ansökningsblanketten för marknadsekonomisk status. Ingen av dessa ansökte om marknadsekonomisk status.
3.1.1.2 Jämförbart land
(35)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. För detta ändamål måste ett jämförbart land väljas.
(36)
I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Förenta staterna som lämpligt jämförbart land och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter.
(37)
Kommissionen kontaktade ett antal potentiella jämförbara länder (Indien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan och Förenta staterna) och bad på grundval av den information som mottagits 32 kända tillverkare av den likadana produkten i Sydafrika, Sydkorea och Förenta staterna att lämna information. Ingen information om tillverkare i Indien mottogs, varför Indien inte kunde komma i fråga som ett potentiellt jämförbart land. Taiwan är föremål för samma undersökning och information som tillhandahålls av de undersökta tillverkarna beaktades därför i detta syfte.
(38)
Endast två tillverkare i Förenta staterna besvarade frågeformulär från tillverkare i de jämförbara länderna. Kommissionen alltså hade att välja mellan Förenta staterna och Taiwan.
(39)
I Förenta staterna finns det minst fyra stora tillverkare av den likadana produkten (tre är vertikalt integrerade vilket en inte är), och den totala produktionen och konsumtionen är jämförbar med den i Kina. I Taiwan finns det en stor vertikalt integrerad grupp av producenter som styr marknaden, trots förekomsten av ett par små inte integrerade tillverkare. Tillverkningsprocessen i Förenta staterna liknar den i Taiwan och åtminstone några exporterande tillverkare i Kina. De råvaror som användes i Förenta staterna och Taiwan är huvudsakligen desamma. Det finns antidumpningstullar mot Japan, Sydkorea och Taiwan i Förenta staterna och mot Kina och Sydkorea i Taiwan. Importen av den likadana produkten till Förenta staterna och Taiwan är betydande och motsvarar ungefär 17 % respektive 37 % av deras totala konsumtion under undersökningsperioden. Stora länder som exporterar till Förenta staterna inbegriper följande: Mexiko, Kina, Taiwan, Frankrike, Finland, Japan och Tyskland och till Taiwan följande: Kina, Sydkorea, Japan, Finland och Vietnam.
(40)
På grund av dessa omständigheter anses Förenta staterna vara mer lämpligt som ett jämförbart land av följande två skäl:
i)
Medan marknaden i Förenta staterna är mycket konkurrensutsatt, styrs marknaden och priserna på kallvalsade platta produkter av rostfritt stål i Taiwan i stort sett av en grupp företag.
ii)
Hemmamarknaden i Taiwan är mycket mindre än den i Kina och Förenta staterna.
(41)
Berörda parter motsatte sig valet av Förenta staterna som jämförbart land, främst på grund av den påstått annorlunda tillverkningsprocessen och olika typer av råvaror som används i tillverkningen. De hävdade att i detta avseende skulle Taiwan, som även omfattas av denna undersökning, vara ett lämpligare jämförbart land än Förenta staterna.
(42)
Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.
3.1.1.3 Normalvärde (jämförbart land)
(43)
Uppgifterna från de samarbetsvilliga tillverkarna i det jämförbara landet användes som grundval för fastställandet av normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
(44)
Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för de två samarbetande exporterande tillverkarna var representativa, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen för varje kinesisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att den sammanlagda försäljningen för de två samarbetande tillverkarna av den likadana produkten på hemmamarknaden i det jämförande landet var representativ.
(45)
Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.
(46)
Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.
(47)
Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om
i)
försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och
ii)
det vägda genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet.
(48)
I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden. Kommissionen beaktade alla transaktioner som rapporterats som försäljning på hemmamarknaden, eftersom det inte fanns någon anledning att tvivla på att de var avsedda för förbrukning på hemmamarknaden.
(49)
Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om
i)
volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller
ii)
det vägda genomsnittliga priset på denna produkttyp är lägre än produktionskostnaden per enhet.
3.1.2 Exportpris
(50)
De utvalda exporterande tillverkarna sålde på export till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller, i fråga om en exporterande tillverkare, via ett närstående företag som agerar som importör.
(51)
Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
(52)
Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom ett närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar av priserna för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (SG&A) samt för vinst.
3.1.3 Jämförelse
(53)
Kommissionen jämförde normalvärdet och de utvalda exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.
(54)
Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner.
3.1.4 Dumpningsmarginaler
(55)
För de utvalda exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten i det jämförande landet (se skälen 43-49 ovan), i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(56)
På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, följande:
Tabell 1
Dumpningsmarginaler, Kina
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
(57)
För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av de vägda genomsnittliga marginalerna för de exporterande tillverkarna i stickprovet.
(58)
På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet 30,0 %.
(59)
För samtliga övriga exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande producenternas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande producenternas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen - enligt Eurostats importstatistik - från det berörda landet till unionen.
(60)
Nivån på samarbetsviljan ansågs vara hög och på grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga subventionsmarginalen på samma nivå som för företaget i stickprovet med högst subventionsmarginal.
(61)
De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull: är följande:
Tabell 2
Dumpningsmarginaler, Kina
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
Andra samarbetsvilliga företag
30,0
Alla övriga företag
34,9
3.2 Taiwan
3.2.1 Normalvärde
(62)
Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje undersökt exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Av de undersökta exporterande tillverkarna beaktade kommissionen de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, tillsammans med en exporterande tillverkare som hade beviljats enskild undersökning. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.
(63)
Kommissionen konstaterade att försäljningen på hemmamarknaden enligt vad som rapporterats av de undersökta exporterande tillverkarna inkluderade betydande mängder av den likadana produkt som såldes till distributörer, vilka exporterade dem vidare. En beräkning baserad på produktionsuppgifter som är tillgängliga från de samarbetsvilliga företagen och statistik på import och export av den likadana produkten i Taiwan bekräftade att försäljningen på hemmamarknaden enligt vad som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna omfattade omkring 50 % indirekt exportförsäljning som inte var avsedd för inhemsk konsumtion.
(64)
Kommissionen fann dessutom att det fanns ett rabattsystem på hemmamarknaden i Taiwan. En av de exporterande tillverkarna i urvalet förklarade att detta system har tagits fram i syfte att skapa incitament för lokala servicecentrum (distributörer) som exporterar sina stålprodukter vidare. Eftersom de priser som sätts på den inhemska marknaden av de två största tillverkarna, inbegripet rabatter, informeras till alla distributörer allmänt varje månad, även i avsaknad av andra tillverkares rabatter till sina kunder, påverkades prissättningen för varor som till slut hamnar på hemmamarknaden och de som vidareexporterats i hög grad av det prissättningssystem som fanns i Taiwan.
(65)
Mot bakgrund av resultaten av kontrollbesöken på plats, ombads tre av de exporterande tillverkarna att ompröva den försäljning de uppgett på hemmamarknaden i Taiwan och avlägsna all försäljning som inte var avsedd för förbrukning på hemmamarknaden. De bekräftade emellertid bara att de inte kände till den slutliga destinationsorten för den likadana produkten som de säljer till sina kunder.
(66)
Såsom förklaras i skäl 63 och för att säkerställa att normalvärdet baserades på grundval av de priser som fastställts för inhemsk konsumtion intog kommissionen en försiktig strategi vid den preliminära beräkningen av dumpningen genom att använda den rapporterade försäljningen till slutanvändare i Taiwan. Kommissionen betraktade som slutanvändare varje aktör som ytterligare bearbetade den likadana produkten till en annan produkt som inte var likvärdig med den likadana produkten. Försäljning till distributörer eller handlare har uteslutits från försäljning på hemmamarknaden, eftersom kommissionen under undersökningens gång fann att en av de viktigaste distributörerna i Taiwan som förvärvade stora volymer av den likadana produkten som rapporterats som försäljning på hemmamarknaden av företagets leverantörer, exporterade huvuddelen av dessa inköpta volymer.
(67)
På grundval av detta konstaterades det att var och en av de undersökta exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.
(68)
Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de undersökta exporterande tillverkarna med representativ försäljning på hemmamarknaden.
(69)
Kommissionen undersökte sedan huruvida de produkttyper som såldes av de undersökta exporterande tillverkarna på deras hemmamarknad jämförda med de produkttyper som såldes på export till unionen var representativa, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden uppgår till minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den identiska eller jämförbara produkttypen till unionen.
(70)
Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.
(71)
Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om
i)
försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och
ii)
det vägda genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet.
(72)
I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden.
(73)
Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om
i)
volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller
ii)
det vägda genomsnittliga priset på denna produkttyp är lägre än produktionskostnaden per enhet.
(74)
Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att för vissa produkttyper var en del av försäljningen på hemmamarknaden lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden. I enlighet med detta beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden när villkoren i skäl 71 ovan var uppfyllda, eller som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen, om dessa villkor inte var uppfyllda. Eftersom det inte fanns någon eller endast otillräcklig försäljning av vissa produkttyper av den likadana produkten eller om ingen försäljning ägde rum i normal handel, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.
(75)
Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för varje undersökt exporterande tillverkares likadana produkt under undersökningsperioden:
i)
De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna (SG&A) och andra allmänna kostnader för de undersökta exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden och
ii)
den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de undersökta exporterande tillverkarna gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.
(76)
För en av de undersökta exporterande tillverkarna justerades tillverkningskostnaden. Eftersom en stor volym av de insatsvaror som används vid tillverkning av den likadana produkten också anskaffades av en närstående leverantör, ersatte kommissionen kostnaden för inköp av dessa insatsvaror med kostnaden för tillverkningen av insatsvarorna för den undersökta exporterande tillverkaren.
(77)
För samma exporterande tillverkare konstaterar kommissionen också att en justering för skrotvärdet har räknats två gånger, eftersom mängden insatsvaror som omvandlas till färdiga produkter redovisas netto av skrot. Kommissionen avslog därför avdraget för skrotvärdet från tillverkningskostnaden för den färdiga produkten.
(78)
För produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden, adderades de genomsnittliga SG&A-kostnaderna och vinsten på de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte såldes på hemmamarknaden, eller om ingen försäljning skedde vid normal handel, adderades de vägda genomsnittliga SG&A-kostnaderna och vinsten för samtliga transaktioner som gjorts vid normal handel på hemmamarknaden.
3.2.2 Exportpris
(79)
De undersökta exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten för export direkt till oberoende kunder i unionen eller via oberoende distributörer i Taiwan. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
3.2.3 Jämförelse
(80)
Kommissionen jämförde normalvärdet och de undersökta exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.
(81)
Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner.
(82)
Exporterande tillverkare som ingick i urvalet utnyttjade inte de valutakurser som ställs till deras förfogande i frågeformulären om antidumpning som skickats före kontrollbesöken. Kommissionen har därför gjort en ny beräkning av transaktionsvärdena genom att använda de kurser som angetts i frågeformulären.
3.2.4 Dumpningsmarginaler
(83)
För de två undersökta exporterande tillverkarna, inklusive två närstående företag som ingick i undersökningen och ett som beviljats enskild undersökning jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(84)
På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull, följande:
Tabell 3
Dumpningsmarginaler, Taiwan
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd (enskild undersökning)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd and Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande producenterna i stickprovet.
(86)
På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet 10,9 %.
(87)
För alla andra företag i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde därför nivån på samarbetsviljan. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen - enligt Eurostats importstatistik - från det berörda landet till unionen.
(88)
Nivån på samarbetsviljan ansågs i detta fall vara hög och på grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga subventionsmarginalen på samma nivå som för företaget med högst subventionsmarginal.
(89)
De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull: är följande:
Tabell 4
Dumpningsmarginaler, Taiwan
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd och Yieh United Steel Corporation
10,9
Andra samarbetsvilliga företag
10,9
Alla övriga företag
12,0
4. SKADA
4.1 Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(90)
Den likadana produkten tillverkades av nio kända tillverkare i unionen under undersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(91)
Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till drygt 3 miljoner ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som samlats in från de tillverkare som ingick i urvalet och uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare. Den största unionstillverkaren var inte samarbetsvillig men motsatte sig inte heller klagomålet. Sex unionstillverkare som står för ungefär 55 % av försäljningen och produktionen i unionen samarbetade i undersökningen. Såsom framgår i skäl 8, valdes fyra unionstillverkare ut till urvalet, som representerar cirka 50 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.
(92)
Berörda parter hävdade att en unionstillverkare som ingick i urvalet skulle undantas från definitionen av unionsindustrin, eftersom den importerade betydande mängder av den berörda produkten. Unionstillverkarens import från de berörda länderna svarade emellertid för mindre än 5 % av den totala importen av den berörda produkten, och mindre än 2 % av dess försäljningsvolym i unionen. På grundval av detta vidhölls på detta stadium att denna unionstillverkare ingick i unionsindustrin.
(93)
Berörda parter hävdade att urvalet inte skulle vara representativt om den största unionstillverkaren inte skulle ingå i urvalet. Såsom redan nämnts står de fyra unionstillverkarna som ingick i urvalet för ungefär 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet var representativt. I vilket fall som helst gav sig denna största tillverkare inte till känna.
4.2 Förbrukningen i unionen
(94)
Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsvolymerna för unionsindustrins egen tillverkning som samlats in från de tillverkare som ingick i urvalet, från uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare och uppgifter om importvolymerna för unionsmarknaden enligt statistik från Eurostat.
(95)
Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:
Tabell 5
Förbrukningen i unionen
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Förbrukningen i unionen (ton)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål, Eurostat.
(96)
Unionens förbrukning har stadigt ökat med 4 % under skadeundersökningsperioden.
4.3 Import från de berörda länderna
4.3.1 Sammantagen bedömning av verkningarna av import från de berörda länderna
(97)
Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.
(98)
Den dumpningsmarginal som fastställts i fråga om importen från Kina och Taiwan låg över den minimitröskel som fastställs i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från varje berört land var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelarna under undersökningsperioden uppgick till 5,1 % för Taiwan och 4,3 % för Kina.
(99)
Konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från Kina och Taiwan och den likadana produkten var liknande. De importerade produkterna konkurrerar med varandra och med den likadana produkt som tillverkas i unionen eftersom alla produkter uppfyller samma globala standarder och därför är utbytbara. Dessutom säljs de genom samma kanaler och till liknande kundkategorier.
(100)
The Taiwan Steel & Iron Industries Association (nedan kallad TSIIA) hävdade att kommissionen inte borde göra en sammantagen bedömning av verkningarna av den dumpade importen från Kina och Taiwan. Sammanslutningen hävdade att även om kallvalsade platta stålprodukter kan betraktas som likadana produkter i den mening som avses i grundförordningen, har den taiwanesiska försäljningen på unionsmarknaden inte samma konkurrensvillkor som den kinesiska importen. De skiljer sig huvudsakligen med avseende på kvalitet då de taiwanesiska produkterna har högre kvalitet.
(101)
Påståendet om olika grader endast gäller specialprodukter som står för mindre än 1 % av importen. Dessutom måste alla produkter (europeiska, kinesiska och taiwanesiska) uppfylla samma internationella standarder och inga påståenden som kvantifierar skillnaderna i fysiska egenskaper mellan den likadana produkten som tillverkades i unionen och import har inkommit, vilket gör att detta argument är ogrundat. Påståendet avvisades därför.
(102)
Därför uppfylldes alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen och importen från Kina och Taiwan bedömdes sammantaget vid fastställandet av skada.
4.3.2 Volym och marknadsandel av importen från de berörda länderna
(103)
Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av statistik över importvolymen från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes på samma grundval.
(104)
Importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:
Tabell 6
Importvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Importvolym från Kina (ton)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Marknadsandel (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Importvolym från Taiwan (ton)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Marknadsandel (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Importvolym från de berörda länderna (ton)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Marknadsandel (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Källa: Eurostat.
(105)
Den sammanlagda importen från de berörda länderna ökade med 70 %, från 184 140 ton till 312 517 ton, mellan 2010 och undersökningsperioden. Importen har stadigt ökat under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2012 då importvolymerna var högre än 2010 men lägre än 2011 års nivå.
(106)
Den sammanlagda marknadsandelen har ökat med 63 %, från 5,8 % till 9,5 % under den berörda perioden. På liknande sätt som för importvolymen har marknadsandelen stadigt ökat under hela den berörda perioden, med undantag för 2012.
4.3.3 Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande
(107)
Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av statistik över värdet av importvolymen från statistik från Eurostat. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av de besvarade frågeformulären från de utvalda unionstillverkarna, de utvalda exporterande tillverkarna och den exporterande tillverkare som beviljats enskild behandling som anges i skäl 17.
(108)
Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:
Tabell 7
Importpriser
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Kina (euro/ton)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Taiwan (euro/ton)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
De berörda länderna (euro/ton)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Källa: Eurostat.
(109)
Importpriserna för Kina och Taiwan ökade först med 6 procentenheter mellan 2010 och 2011. De har sedan minskat med 19 procentenheter till en sammanlagd minskning på 13 %. Importpriserna från Kina och Taiwan har följt en liknande utveckling, med undantag för 2012 som fortfarande visade jämförelsevis höga priser för Kina, men redan jämförelsevis låga priser för Taiwan. För båda länderna minskade priserna ytterligare mellan 2012 och undersökningsperioden.
(110)
Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra
i)
det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de utvalda unionstillverkarna debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och
ii)
motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de undersökta kinesiska och taiwanesiska tillverkarna för den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till CIF-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader efter import.
(111)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter, provisioner och leveranskostnader. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 9,6 % och 11,3 % för importen från de berörda länderna på unionsmarknaden.
(112)
Undersökningen har visat att de exporterande tillverkarna nästan uteslutande säljer till oberoende återförsäljare eller stålservicecenter, medan unionsindustrin sålde till distributörer, stålcentraler och slutanvändare. Undersökningen har dock inte visat att denna skillnad i handelsled påverkade priserna. Tvärtom, oberoende distributörer och stålservicecenter hävdade att de inte får mer gynnsamma försäljningsvillkor från unionstillverkarna än användarna.
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
4.4.1 Allmänna anmärkningar
(113)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(114)
Såsom nämns i skäl 8, tillämpades ett urvalsförfarande för fastställandet av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. Fyra tillverkare ingår i urvalet.
(115)
För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen har utvärderat de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som samlats in från de utvalda tillverkarna och uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i stickprovet. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.
(116)
De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek.
(117)
De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
(118)
De berörda parterna hävdade att uppgifter från unionstillverkare i stickprovet bör användas konsekvent för skadebedömningen i stället för att man delar upp indikatorerna i makroekonomiska indikatorer och mikroekonomiska indikatorer. De hävdade att den separata analysen av makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer var föremål för manipulation av klaganden, eftersom klaganden kunde styra uppgiftsinsamlingen på makroekonomisk nivå, eftersom beslutet om en särskild indikator var en makroekonomisk eller en mikroekonomisk indikator baserades på tillgången till information.
(119)
Kommissionen fastställde och analyserade makroekonomiska indikatorer såsom de befanns vara på unionsnivå och inte endast på nivån för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Vad beträffar makroekonomiska indikatorer utgår man faktiskt ifrån att fullständiga uppgifter för hela unionsindustrin, som också omfattar uppgifterna från de utvalda företagen, bättre återspeglar situationen under skadeundersökningsperioden än uppgifter för bara en del av industrin.
(120)
De uppgifter som tillhandahållits av klaganden avseende utvärderingen av de makroekonomiska indikatorerna bedömdes vara korrekta och tillförlitliga. Riktigheten av uppgifterna kontrollerades mot den information som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet. För enkelhetens skull skulle en skadeanalys som konsekvent endast använder de uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet visa en mer negativ bild för de makroekonomiska indikatorerna. Det fanns inga skäl för att fastställa att klaganden avsiktligt undanhållit uppgifter för att manipulera skadeanalysen. Det finns därför ingen anledning att inte beakta de uppgifter som lämnats av klaganden avseende de makroekonomiska indikatorerna. Därför kan argumentet att analysen av alla skadeindikatorer bör begränsas endast till de uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet inte godtas.
4.4.2 Makroekonomiska indikatorer
4.4.2.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(121)
Den totala produktionen, produktionskapaciteten (på kallvalsningsnivå) och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 8
Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Produktionsvolym (ton)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Produktionskapacitet (ton)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Kapacitetsutnyttjande (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål.
(122)
Produktionsvolymen var stabil mellan 2010 och 2012. Mellan 2012 och undersökningsperioden minskade produktionsvolymen med 6 procentenheter och totalt sett uppgick minskningen till 5 % trots en stabil efterfrågan.
(123)
Samtidigt ökade produktionskapaciteten måttligt med 4 % under skadeundersökningsperioden. Den lilla ökningen av produktionskapaciteten kan tillskrivas bättre utnyttjande av maskiner på grund av energieffektivitetsprogram genomförda av unionsindustrin.
(124)
Följaktligen minskade unionsindustrins produktionskapacitet med 8 % under hela skadeundersökningsperioden. Det är känt att ett kapacitetsutnyttjande på 100 % inte är genomförbart och hållbart på lång sikt i industrin för kallvalsade platta stålprodukter. Det kapacitetsutnyttjande som uppnåddes av unionsindustrin under skadeundersökningsperioden ligger långt under det kapacitetsutnyttjande som överstiger 90 % som betraktas som uppnåbart för en långsiktigt hållbar produktionsnivå. Eftersom skillnaden mellan produktionskapacitet och den hållbart långsiktiga produktionsnivån är liten kan den inte ha haft någon inverkan på den nedåtgående trenden för unionsindustrin.
4.4.2.2 Försäljningsvolym och marknadsandel
(125)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Försäljningsvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Marknadsandel (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål.
(126)
Unionsindustrins försäljningsvolym låg på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, med något högre försäljningsvolymer under 2012.
(127)
Eftersom förbrukningen i unionen ökade under skadeundersökningsperioden såsom anges i skäl 96, ledde den relativt stabila försäljningsvolymen till en minskning med 5 % av marknadsandelen för unionsindustrin under hela skadeundersökningsperioden. På samma sätt som för försäljningsvolymen, visade år 2012 en mer positiv bild.
4.4.2.3 Tillväxt
(128)
Såsom beskrivs ovan har unionsindustrins försäljningsvolym under hela skadeundersökningsperioden varit relativt stabil på en växande marknad. Samtidigt ökade importen från de berörda länderna avsevärt. Resultatet är att marknadstillväxten på omkring 140 000 ton under hela skadeundersökningsperioden nästan uteslutande gynnat importen från de berörda länderna, som ökade sin försäljningsvolym med ca 128 000 ton under samma period. Unionsindustrin kunde därför inte alls dra nytta av marknadstillväxten.
4.4.2.4 Sysselsättning och produktivitet
(129)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 10
Sysselsättning och produktivitet
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Antal anställda
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivitet (ton/anställd)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål.
(130)
Antalet anställda i unionsindustrin minskade med 2 procentenheter 2011 och med ytterligare 4 procentenheter under 2012 och med ytterligare 5 procentenheter under undersökningsperioden, vilket tydligt visade en sjunkande tendens. Minskningen av antalet anställda kunde tillskrivas genomförandet av unionstillverkarnas olika ”effektivitetsplaner” och minskningen av produktionsvolymen.
(131)
Industrin för kallvalsade platta stålprodukter är i allmänhet en kapitalintensiv industri. Unionsindustrin tillhandahåller ändå många arbetstillfällen. Arbetskraftskostnaderna är den näst viktigaste kostnadsfaktorn efter råvaror och står i genomsnitt för cirka 10-15 % av de totala kostnaderna. Sysselsättningen är därför en relevant skadeindikator för denna industri.
(132)
Produktiviteten hos unionsindustrin minskade något med 3 procentenheter 2011, ökade med 10 procentenheter 2012 för att minska med 1 procentenhet under undersökningsperioden. Sammanlagt ökade den med 6 procentenheter från 242 ton per anställd till 257 ton per anställd under den berörda perioden, trots ett minskat antal anställda, vilket avspeglade högre effektivitet.
4.4.2.5 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(133)
Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från de berörda länderna.
(134)
Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Import av samma produkt med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan undersöktes redan under 2008-2009 (6). Även om den undersökningen inte ledde till införandet av antidumpningsåtgärder visade den preliminärt att dumpning förekom redan vid den tidpunkten (7).
4.4.3 Mikroekonomiska indikatorer
4.4.3.1 Priser och faktorer som påverkar priser
(135)
De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 11
Försäljningspriser i unionen
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Källa: Utvalda unionstillverkare.
(136)
De genomsnittliga försäljningspriserna för de utvalda unionstillverkarna till icke-närstående kunder i unionen minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Under 2011 ökade priserna med 6 %, men sjönk sedan med 17 procentenheter fram till slutet av skadeundersökningsperioden.
(137)
Tillverkningskostnaden per enhet för den totala produktionen av kallvalsade platta stålprodukter (inklusive varor som senare exporterades) följde i stort sett samma utveckling som försäljningspriserna, nämligen en minskning med 14 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna och tillverkningskostnaderna per enhet är inte direkt jämförbara, eftersom det finns en viss tidsskillnad mellan produktion och försäljning. Eftersom unionsindustrins genomsnittliga lagerhållning stod för omkring 15 % av omsättningen, finns det i genomsnitt en tidsskillnad på nästan två månader mellan produktion och försäljning.
(138)
I allmänhet styrs produktionskostnaderna och försäljningspriserna genom utvecklingen av råvarupriserna, huvudsakligen nickel och krom. De priser som togs ut av unionsindustrin följer en så kallad legeringspåslagsmekanism. Enligt denna mekanism består priserna av ett fast baspris och ett ”legeringspåslag” som varierar beroende på den kemiska sammansättningen av stålets kvalitet och legeringsnoteringarna på London Metal Exchange (LME). Därför är priset kopplat till stålets kvalitet och motsvarande råvarukostnader.
(139)
De berörda parterna föreslog att utvecklingen av försäljningspriserna hos unionsindustrin bör analyseras med undantag av ”legeringspåslaget”. Eftersom unionsindustrin inte påverkar priset på nickel hävdade de berörda parterna att kommissionen endast borde titta på ”grundpriset”.
(140)
Det totala priset består i själva verket av grundpriset och legeringspåslaget, och kunderna är normalt medvetna om denna uppdelning. Undersökningen har emellertid visat att under undersökningsperioden angavs dessa två priskomponenter normalt sett inte separat på fakturan. I sådana fall anges normalt sett i kommersiella dokument som är daterade före fakturan, exempelvis ordern eller orderbekräftelsen inte dessa två faktorer separat.
(141)
Utvecklingen av grundpriset analyserades därför på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter som lämnats av de berörda parterna. Dessa uppgifter visar en detaljerad uppdelning av det totala priset för produkter med råvarukvalitet 304 (8) i Tyskland (9) i grundpris och legeringspåslag. Medan legeringspåslaget varierade beroende på utvecklingen av råvarukostnaderna, minskade grundpriset kontinuerligt under skadeundersökningsperioden med cirka 20 %, från cirka 1 200 euro/ton 2010 till cirka 1 000 euro/ton under undersökningsperioden. Medan nivån på minskningen inte nödvändigtvis är representativ för alla produkter och alla unionstillverkare, stöder omfattningen av minskningen slutsatsen att det inte bara är nivån på legeringspåslaget, utan även nivån på grundpriset som följde en nedåtgående trend.
4.4.3.2 Arbetskraftskostnader
(142)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 12
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Genomsnittlig arbetskostnad per anställd (euro)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Källa: Utvalda unionstillverkare.
(143)
Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade under skadeundersökningsperioden och sammanlagt ökade den med 8 % mellan 2010 och undersökningsperioden.
4.4.3.3 Lager
(144)
Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 13
Lager
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Utgående lager (ton)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Utgående lager som andel av produktionen (%)
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Källa: Utvalda unionstillverkare.
(145)
Lagervolymen låg kvar på en relativt stabil nivå mellan 2010 och 2011, minskade därefter med 13 procentenheter 2012 och ökade med 7 procentenheter under undersökningsperioden. Den minskade överlag med 7 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom största delen av tillverkningen sker på order är lagervolymen inte någon meningsfull indikator i denna bransch.
4.4.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(146)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 14
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Kassaflöde (miljoner euro)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investeringar (miljoner euro)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Räntabilitet (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Källa: Utvalda unionstillverkare.
(147)
Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna i stickprovet genom att nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet var negativ under hela skadeundersökningsperioden - den minskade med 1,5 procentenheter mellan 2010 och 2012 och ökade något under undersökningsperioden med 0,5 procentenheter för att uppgå till - 1,6 %. Såsom anges i skäl 141, berodde den negativa lönsamheten främst på det stadigt minskande grundpriset och inte på grund av fluktuerande priser på råvaror, t.ex. nickel.
(148)
Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet var negativt under tre av de fyra år som beaktats - det förbättrades under 2011, men började därefter sjunka igen. Den tillfälliga förbättringen under 2011 berodde huvudsakligen på en betydande lagerminskning av halvfärdiga produkter.
(149)
Investeringarna har visat en vikande tendens - under 2011 sjönk de med 9 %, år 2012 med ytterligare 6 % och ytterligare 2 % under undersökningsperioden. Sammanlagt minskade de med 17 procentenheter under skadeundersökningsperioden.
(150)
Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den var negativ under alla de fyra berörda åren. Under 2011 minskade den med 146 %, under 2012 med ytterligare 124 % och nådde - 3,1 % under undersökningsperioden.
(151)
Förmågan att anskaffa kapital för alla fyra utvalda tillverkarna påverkades negativt, eftersom de på grund av sin negativa lönsamhet inte var i stånd att få finansiering från banker. Tillverkarna var tvungna att använda medel som tillhandahålls av andra företag inom gruppen.
4.4.4 Slutsats beträffande skada
(152)
De flesta av unionsindustrins skadeindikatorer visade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen minskade med 5 %, vilket ledde till en minskning av kapacitetsutnyttjandet med 8 %. Stabila försäljningsvolymer på en växande marknad ledde till en minskning av marknadsandelen med 5 %. Sysselsättningen minskade med 11 % medan arbetskraftskostnaderna ökade med 8 %. Investeringarna minskade med 17 % och räntabiliteten förblev negativ under hela skadeundersökningsperioden och uppvisade en nedåtgående tendens.
(153)
Den enda skadefaktorer som tydligt visar en något positiv utveckling är produktionskapacitet och produktivitet. Denna ökning av produktionskapaciteten är i linje med ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Den ökande produktiviteten var en följd av minskningen av antalet anställda.
(154)
Vissa skadefaktorer hade en tillfälligt mer positiv utveckling under 2011 och 2012 jämfört med tidigare år och minskade sedan igen - såsom marknadsandel, försäljningspriser, tillverkningskostnad. Lönsamheten var negativ under alla fyra år, kassaflödet under tre av fyra år.
(155)
Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
(156)
I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från de berörda länderna vållade väsentlig skada för unionsindustrin. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, energikostnad, överkapacitet och konkurrens inom unionen.
5.1 Verkningar av den dumpade importen
(157)
Unionens förbrukning ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som volymen av importen från de berörda länderna ökade med 70 % medan marknadsandelen för unionsindustrin visade en nedåtgående trend. Det visade sig att mönstret över hur importen vunnit marknadsandelar motsvarade mönstret över hur unionsindustrin förlorat marknadsandelar. Den ökade marknadsandelen för importen minskade 2012 och ökade igen under undersökningsperioden, medan unionsindustrins nedåtgående marknad också avtog under 2012 och sjönk igen under undersökningsperioden. Det står därför klart att unionsindustrins förlorade marknadsandel motsvarade ökningen av den dumpade importen.
(158)
Importpriserna från de berörda länderna minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins priser minskade med 11 % under samma period. Under undersökningsperioden underskred den dumpade importen från de berörda länderna unionsindustrins priser med 9,6-11,3 %, och utövade således ett pristryck på unionsindustrin. Prissättningen av den ökade dumpade importen från de berörda länderna har inte gjort det möjligt för unionsindustrin att behålla sin marknadsandel eller att bli lönsam.
(159)
De berörda parterna hävdade att de importerade produkterna från de berörda länderna inte konkurrerar med de produkter som såldes av unionsindustrin. Enligt uppgift består importen från de berörda länderna främst av tunna produkter med en tjocklek av mindre än 2 mm, medan produkter över denna tjocklek huvudsakligen levereras av unionsindustrin. Detta påstående har inte bekräftats av de fakta som framkommit under undersökningen. De exporterande tillverkarna och unionsindustrin säljer tjocka produkter med en tjocklek av mer än 2 mm samt tunna produkter med mindre tjocklek. I genomsnitt visade sig också förhållandet mellan tjocka och tunna produkter vara liknande på omkring 30-35 % för både unionsindustrin och de exporterande tillverkare som ingick i urvalet från de berörda länderna.
(160)
Berörda parter hävdade att det inte fanns något samband mellan nivån på och priserna för importen från Kina och unionsindustrins lönsamhet. De hänvisade särskilt till minskningen av importen och stabila priser från Kina under 2011-2012 som enligt uppgift inte kan ha orsakat minskningen av de genomsnittliga priserna på unionsmarknaden. Samtidigt ökade unionsindustrins förluster och försäljningsvolymen var ganska stabil.
(161)
Denna analys fokuserar emellertid selektivt på endast två år i isolering i stället för på hela skadeundersökningsperioden. Vid en analys av hela perioden stod det klart att den kraftiga ökningen av dumpad import inte bara lett till försämrad lönsamhet utan även till att unionsindustrin förlorat marknadsandel samt till en minskning av produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, investeringar och avkastning på investeringar. Medan 2012 inte strikt följde den allmänna utvecklingen var utvecklingen fortsatt negativ. Syftet med att bedöma skadeindikatorerna under en längre period på fyra år är nämligen att undvika att dra slutsatser på grundval av enskilda omständigheter, om sådana finns. Under alla omständigheter bedömdes effekterna av den dumpade importen från de båda berörda länderna sammantaget av de skäl som förklaras i skälen 97-102. Det var därför inte motiverat att enbart bedöma de oberoende effekterna av den dumpade importen från Kina.
(162)
De berörda parterna hävdade att den marknadsandel som unionsindustrin förlorade till importen från Taiwan var obetydlig. Enligt uppgifterna i klagomålet hade importen från Taiwan en marknadsandel på 4,98 % under undersökningsperioden som ökade med 1,09 % mellan 2010 och undersökningsperioden. De berörda parterna hävdade att det därför var omöjligt att exporten från Taiwan orsakat den skada som de klagandena påstod sig ha lidit.
(163)
Enligt resultaten från undersökningen ökade marknadsandelen för importen från Taiwan överlag under skadeundersökningsperioden och nådde 5,1 % under undersökningsperioden. Undersökningen har också tydligt visat att den dumpade importen väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser. Tvärtemot vad som hävdades av den berörda parten utövade därför den dumpade importen från Taiwan prispress och vållade tillsammans med den dumpade importen från Kina unionsindustrin skada, vilket diskuterats ovan. Det erinras om att effekterna av den dumpade importen från de båda berörda länderna bedömdes sammantaget av de skäl som förklaras i skälen 97-102. Det gjordes följaktligen ingen separat bedömning av verkningarna av den dumpade importen från Taiwan.
(164)
De berörda parterna hävdade att kvantiteten import från Taiwan överdrevs, eftersom den påstods innehålla betydande kvantiteter kallvalsade platta stålprodukter av kinesiskt eller sydkoreanskt ursprung som felaktigt deklarerats som taiwanesiska. Detta påstående stöddes dock inte av något bevis.
(165)
Samarbetsvilliga taiwanesiska företag (producenter och andra samarbetsvilliga parter) rapporterade emellertid export som utgjorde den överlägset största delen av den totala importen från Taiwan. Frågan om påstått felaktigt deklarerade icke-taiwanesiska produkter skulle därför ha en mycket begränsad inverkan, om någon alls.
(166)
De berörda parterna hävdade att de kinesiska och taiwanesiska exporterande tillverkarnas priser, i likhet med unionsindustrins priser följde priset på nickel. Även om det i själva verket var fallet att prisutvecklingen för de exporterande tillverkarna följde utvecklingen av råvarupriserna berör detta inte frågan om den absoluta prisnivån. I detta hänseende visade undersökningen att både de kinesiska och taiwanesiska priserna underskred unionsindustrins priser med 9,6-11,3 %. Om detta stämmer skulle argumentet att de kinesiska och taiwanesiska industriernas och unionsindustrins priser utvecklats på ett liknande sätt under hela skadeundersökningsperioden endast leda till slutsatsen att den kinesiska och taiwanesiska exporten underskred unionsindustrins priser med en liknande marginal under hela skadeundersökningsperioden.
(167)
De berörda parterna hävdade att påstådda ökade investeringar inte visar att unionsindustrin led väsentlig skada. Detta påstående stöddes dock inte av något bevis. I själva verket sjönk investeringarna kontinuerligt med 17 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 149.
(168)
Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att den ökade dumpade lågprisimporten från de berörda länderna orsakat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.2 Verkningar av andra faktorer
5.2.1 Import från tredjeländer
(169)
Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 15
Import från tredjeländer
Land
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Indien
Volym (ton)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Marknadsandel (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Sydkorea
Volym (ton)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Marknadsandel (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Genomsnittligt pris (euro/ton)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Sydafrika
Volym (ton)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Marknadsandel (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Genomsnittligt pris (euro/ton)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
Förenta staterna
Volym (ton)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Marknadsandel (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Genomsnittligt pris (euro/ton)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Övriga tredjeländer
Volym (ton)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Marknadsandel (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Genomsnittligt pris (euro/ton)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna
Volym (ton)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Marknadsandel (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Genomsnittligt pris (euro/ton)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Källa: Eurostat.
(170)
De tredjeländer som har de största importvolymerna var Indien, Sydkorea, Sydafrika och Förenta staterna med marknadsandelar på mellan 1,6 % och 2,8 % under undersökningsperioden. Marknadsandelen för alla övriga tredjeländer var 10,8 %.
(171)
Importen från Indien var försumbar på 1 % eller mindre under större delen av skadeundersökningsperioden. Den överskred tröskelvärdet på 1 % endast en gång under undersökningsperioden då den hade en marknadsandel på 1,9 %.
(172)
Sydkoreas marknadsandel var ganska stabil under skadeundersökningsperioden och minskade från 2,3 % till 1,9 % under perioden 2010-2012 och ökade slutligen till endast 2,8 % under undersökningsperioden.
(173)
Importen från Sydafrika och Förenta staterna visar en nedåtgående trend under hela skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Sydafrika minskade från 2,1 % till 1,6 %, medan marknadsandelen för den amerikanska importen minskade från 3,0 % till 2,8 %.
(174)
Vad gäller priserna kan det enligt Eurostat konstateras att endast de sydkoreanska importpriserna var lägre än priserna på importen från Kina och Taiwan, medan importen från Sydafrika hade liknande priser och import från Indien och Förenta staterna högre priser. Det bör dock noteras att den berörda produkten/den likadana produkten består av olika stålkvaliteter som leder till stora prisskillnader som inte kunde beaktas i det genomsnittliga priset från Eurostat.
(175)
Berörda parter hänvisade till import från övriga tredjeländer, däribland Förenta staterna, Sydkorea, Indien och Sydafrika. De hävdade att denna import måste ha påverkat unionsindustrins situation och eftersom det finns en betydande import från andra tredjeländer som inte omfattas av kommissionens undersökning, bör importen från Kina och Taiwan inte anses orsaka skada som vållats av import från andra länder.
(176)
Såsom beskrivs ovan hade, under undersökningsperioden, Taiwan och Kina de största marknadsandelarna (5,1 % respektive 4,3 %) bland de länder som unionen importerar kallvalsade platta stålprodukter från. Inget annat lands import översteg en marknadsandel på 3 % under skadeundersökningsperioden. Även om marknadsandelen från de berörda länderna ökade med 3,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden var marknadsandelen totalt sett för importen från andra tredjeländer än de berörda länderna stabil och ökade med endast 0,2 procentenheter under skadeundersökningsperioden.
(177)
På grund av den stabila trenden i importvolymen drog kommissionen därför preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte i någon väsentlig utsträckning bidrog till den skada som drabbade unionsindustrin.
5.2.2 Unionsindustrins exportresultat
(178)
Exportvolymen för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 16
Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet
2010
2011
2012
Undersökningsperiod
Exportvolym (ton)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Genomsnittligt pris (euro/ton)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Källa: Utvalda unionstillverkare.
(179)
Exportvolymerna för unionstillverkarna i urvalet minskade efter en enstaka ökning under 2011 av både volymer och priser. De totala exportvolymerna för de tillverkare som ingick i urvalet svarade för ca 12 % av deras sammanlagda tillverkning. Även om den minskade exporten kan ha bidragit till den minskade produktionen skulle, med tanke på den låga exportnivån i förhållande till försäljningen i unionen, ett eventuellt bidrag från exporten till den skada som unionsindustrin lidit vara mycket begränsat.
5.2.3 Energikostnad, överkapacitet
(180)
Berörda parter hävdade att den skada som åsamkats unionsindustrin berodde på höga energikostnader, som sägs vara 20 % högre än i Kina. Energi är dock bara en liten kostnadsfaktor vid tillverkningen av kallvalsade platta stålprodukter, vilken i regel står för mindre än 10 % av de totala kostnaderna. Bortsett från frågan om energikostnaderna i Kina återspeglar marknadsvärden eller inte, kan prisskillnaden för energi inte ha orsakat den skada som unionsindustrin lidit.
(181)
Berörda parter hävdade att i motsats till vad som anges i klagomålet led unionsindustrin av betydande överkapacitet. Kommissionen konstaterade att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande minskade från 77 % 2010 till 70 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins produktionskapacitet och förbrukningen på unionsmarknaden har emellertid utvecklats parallellt, och båda ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Det minskade kapacitetsutnyttjandet är därför en följd av unionsindustrins oförmåga att dra fördel av den växande marknaden eftersom denna tillväxt absorberats av dumpad import från de berörda länderna. Den påstådda överkapaciteten är därför mer en följd av den dumpade importen än en orsak till den skada som unionsindustrin lidit.
(182)
Kommissionen drog slutsatsen att både unionsindustrins energikostnad och den påstådda överkapaciteten inte kan ha vållat den skada som den lidit.
5.3 Konkurrensproblem
(183)
Berörda parter hävdade att importen av kallvalsade platta stålprodukter från Kina har ökat som svar på att kapaciteten i unionen har koncentrerats till ett litet antal leverantörer, där användarna i unionen till slut bara kunde välja mellan ett begränsat antal unionstillverkare. Under de senaste 10 åren har det emellertid alltid varit fyra medelstora och ett antal mindre leverantörer på unionsmarknaden. Medan äganderätten till vissa av dessa företag har ändrats under perioden har antalet leverantörer förblivit stabilt. Ökningen av den dumpade importen från Kina kan därför inte ha orsakats av en minskning av antalet leverantörer i unionen.
(184)
Berörda parter hävdade att unionsmarknaden var starkt koncentrerad och importen från de berörda länderna inte kunde ha orsakat den eventuella skada som unionsindustrin lidit. De hävdade att importen från Asien var otillräcklig för att begränsa konkurrensen och inte kunde hindra unionsindustrin från att höja sina priser. I detta avseende hänvisade samma parter till kommissionens beslut att godkänna fusionen (med åtaganden) mellan Outokumpu och Inoxum (10) i november 2012 (”Sammanslagningsbeslutet om Outokumpu”).
(185)
Analysen i ett koncentrationsförfarande och en antidumpningsundersökning avser emellertid olika rättsliga ramar som har olika syften. Medan det i ett koncentrationsförfarande analyseras huruvida en föreslagen koncentration skulle skapa konkurrensproblem, görs det i en antidumpningsundersökning analyser om unionsindustrin är utsatt för skadevållande dumpning.
(186)
Under alla omständigheter undersöktes det, inom ramen för koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, huruvida Outokumpus förvärv av Inoxum skulle leda till en dominerande aktör på unionsmarknaden. Det sammanslagna företaget Outokumpu och Inoxum skulle ha haft en marknadsandel på över 50 % och minskat antalet huvudsakliga tillverkare från fyra till tre. Detta sammanslagningsbeslut tvingade Outokumpu att avyttra en del av Inoxum inklusive produktionsbolaget Acciai Speciali Terni (AST). Syftet med denna avyttring var just att upprätthålla konkurrensen på marknaden för kallvalsade platta stålprodukter i unionen, och den planerade sammanslagningsenheten (Outokumpu och alla tillgångar av Inoxum däribland AST) som skulle fått en marknadsandel på över 50 % på unionsmarknaden genomfördes aldrig. I stället finns det fortfarande fyra medelstora aktörer och ett flertal mindre aktörer som konkurrerar med varandra utan att någon av dessa parter har en marknadsinflytandenivå som den föreslagna nya enheten som analyseras i koncentrationsförfarandet skulle få.
(187)
Berörda parter hänvisade också till diskussionen i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu om det faktum att unionstillverkarna inte var begränsade av den asiatiska importen under de perioder då fluktuationer i priserna på nickel, valutaväxelkurser och låga LME-nickelpriser gjorde asiatiska produkter mindre konkurrenskraftiga. Det noterades i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu att ”även om den begränsning som orsakas av importen inte är stark för närvarande, skulle det ändå vara möjligt att den kommer att öka i framtiden” (11), vilket sedan ledde till en bedömning av den sannolika utvecklingen på marknaden. Den nuvarande undersökningen har visat följande: dumpad import från de berörda länderna nådde under undersökningsperioden en marknadsandel på 9,5 % och ökade med 70 % jämfört med 2010. Det fastställdes även att denna dumpade import underskred unionsindustrins priser med 9,6-11,3 %.
(188)
Det faktum att efterfrågan på unionsmarknaden är jämförelsevis stabil även i händelse av betydande prisfluktuationer innebär inte att köparna inte är priskänsliga. Även om lägre priser från exportörer inte leder till ökad förbrukning på unionsmarknaden, visade undersökningen tydligt att köparna är villiga att köpa ökade mängder lågprisimport. Eftersom dessa lågprisimportmängder inte skapar någon ytterligare efterfrågan, sker denna försäljning på bekostnad av andra marknadsaktörers försäljning, främst på unionsindustrins bekostnad.
(189)
Undersökningen bekräftade att unionsindustrin har ett bredare produktutbud till försäljning än de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Under undersökningsperioden avsåg omkring 75 % av unionsindustrins försäljning de fyra vanligaste stålkvaliteterna (304, 304L, 316L och 430). Alla dessa kvaliteter säljs av exportörerna från de berörda länderna i en mängd olika typer av bredd, tjocklek och ytbehandling. Även produkter utöver dessa råvarukvaliteter konkurrerar direkt med varandra eftersom de även hade sålts av exportörerna från de berörda länderna.
(190)
Ingen av de berörda parterna har framfört några frågor som rör produktkvalitet i den nuvarande undersökningen. I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu fastställdes det att även om den genomsnittliga kvalitet som tillverkas av utomeuropeiska tillverkare kan anses vara jämförbar med den för europeiska tillverkare (12), har det även fastställts att kunder med särskilda krav inte kan köpa i Asien (13). Såsom anges ovan är de allra flesta av unionsindustrins försäljningar råvaruprodukter där kvaliteten är jämförbar.
(191)
Andra frågor som hindrar en del kunder från att köpa importerade kallvalsade platta stålprodukter är längre ledtider på grund av de långa transporterna från de berörda länderna och mindre gynnsamma betalningsvillkor som erbjuds av tillverkarna i de berörda länderna. Dessa frågor är emellertid i första hand av betydelse för de kunder som köper direkt från fabriken, vilket endast utgör cirka en tredjedel av unionsmarknaden.
(192)
Samtidigt skedde merparten av försäljningen via stålservicecenter, som står för omkring två tredjedelar av unionsmarknaden. Det är faktiskt så att nästan all försäljning från de berörda länderna görs via oberoende servicecentrum, som också köper från unionsindustrin. I detta fall är de betalningsvillkor som erbjuds av återförsäljaren relevant för användaren. Eftersom denna försäljning normalt görs från distributörens lager är den relevanta ledtiden även den tid som behövs för att transportera varorna från distributören till användaren. De flesta försäljningar påverkas därför inte av dessa frågor.
(193)
Därför har större delen av unionsindustrins försäljning direkt påverkats av den dumpade importen från de berörda länderna.
(194)
Kommissionen drog därför slutsatsen att konkurrensvillkoren i unionen inte kunde ha hindrat den dumpade importen för de berörda länderna att vålla unionsindustrin skada.
5.4 Råvaruprisernas inverkan
(195)
Berörda parter hävdade att beslutet att köpa den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna eller den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, påverkas av råvaruprisernas utveckling, särskilt nickel. Detta beror på att exportörerna tar ut ett enhetligt pris och att unionsindustrin tar ut ett grundpris plus ett legeringspåslag.
(196)
Det skulle därför ha varit mer gynnsamt för importörerna att köpa från de berörda länderna när råvarupriserna ökar (eftersom unionsindustrins priser kommer att revideras uppåt medan exportörernas priser förblir stabila). Å andra sidan, om råvarupriserna faller påstås det att det skulle vara mindre förmånligt för importörerna att köpa från de berörda länderna (eftersom unionsindustrins priser kommer att falla, medan exportörernas priser kommer att förbli stabila).
(197)
I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu analyserades effekterna av den förväntade utvecklingen av priset på nickel på importörernas inköpsbeslut (14). I den här undersökningen har det analyserats huruvida utvecklingen av importen verkligen följde utvecklingen av de faktiska priserna på nickel och följer det mönster som beskrivs ovan. Nickelpriserna (15) sjönk med 31 %, från 16 453 euro/ton 2010 till 11 327 euro/ton under undersökningsperioden. Enligt det påstående som framförts av berörda parter som beskrivs i skäl 196, borde denna minskning av priserna på nickel ha lett till en minskning av importen från de berörda länderna. Undersökningen visade emellertid att trots den stora minskningen av priserna på nickel, ökade exporten från de berörda länderna med 70 % under samma period, såsom beskrivs i skäl 104.
(198)
Samtidigt som utvecklingen av råvarupriserna kan ha haft en viss effekt på utvecklingen av importvolymer, uppvägs detta tydligt av andra faktorer, såsom den låga prisnivån för de exporterande tillverkarna. Utvecklingen av nickelpriserna anses därför inte ha en varaktig inverkan på den totala ökningen av dumpad import från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden.
5.5 Förändringar i konsumtionsmönstret
(199)
I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu fastställdes det att både den absoluta prisnivån på nickel och volatiliteten när det gäller priserna på nickel, sannolikt kommer att minska intresset för rostfritt stål som material och öka efterfrågan på nickelfritt rostfritt stål (16).
(200)
När det gäller intresset för rostfritt stål som material hävdades det även att ett antal trender möjligen kan inverka på bytet till/från rostfritt stål, inbegripet behovet av att använda lättare material, t.ex. i bilar (negativ inverkan på rostfritt, byte från stål till kompositer), kortare livscykel i konsumentvaror (negativ inverkan på rostfritt, användning av billigare material), ökat behov av vattenrening och miljövänlig energiproduktion (positiv inverkan på rostfritt, svårt att ersätta i många tillämpningar) och utvecklingen av priserna för eventuellt konkurrerande material (järnmalm, aluminium, koppar) (17).
(201)
I detta avseende har den aktuella undersökningen bekräftat resultaten i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu (18) att efterfrågan på rostfritt stål i allmänhet och kallvalsade platta stålprodukter i synnerhet är relativt oelastisk. Större delen av konsumtionsökningen ägde rum mellan 2010 och 2011 när priserna ökade. Under perioden med sjunkande priser från 2011 fram till undersökningsperioden, förblev förbrukningen stabil och ökade med endast 1 %. Bytet till/från rostfritt stål, inklusive de faktorer som nämns ovan, kunde därför inte ha någon mätbar effekt på den totala förbrukningen av kallvalsade platta stålprodukter.
(202)
Vad gäller ändringen av efterfrågan mot nickelfria kvaliteter av rostfritt stål som också är den likadana produkten, bekräftar en detaljerad analys av de försäljningstransaktioner som rapporterats av de unionstillverkare som ingick i urvalet resultaten från koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu.
(203)
Såsom anges i skäl 138, är de priser som tas ut av unionsindustrin direkt kopplade till stålets kvalitet och motsvarande råvarukostnader. Ett skifte i efterfrågan från en stålkvalitet till en annan har därför en neutral inverkan på unionsindustrins resultat.
(204)
I detta skede drar man därför slutsatsen att förändringar i förbrukningsmönstret inte hade en negativ inverkan på unionsindustrins resultat.
5.6 Slutsats om orsakssamband
(205)
Den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna ökade både i absoluta tal och i förhållande till konsumtionen i unionen vid den tidpunkt då de flesta av skadeindikatorerna för unionsindustrin (produktion, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel, sysselsättning, försäljningspriser, arbetskraftskostnader, lönsamhet, investeringar, avkastning på investeringar) försämrades. Den dumpade importen från de berörda länderna underskred unionsindustrins priser med 9,6-11,3 % under undersökningsperioden.
(206)
Andra faktorer såsom energikostnader, kapacitet och konkurrensvillkor på unionsmarknaden bidrog inte till den skada som unionsindustrin lidit. Faktorer såsom import från övriga tredjeländer och export från unionsindustrin kan ha bidragit till skadan, men i mycket begränsad utsträckning.
(207)
På grundval av ovanstående drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna och att de övriga faktorerna inte bröt orsakssambandet. Skadan består huvudsakligen av unionsindustrins bräckliga ekonomiska situation och den sjunkande produktionen, kapacitetsutnyttjandet, sysselsättningen och marknadsandelen.
(208)
Kommissionen har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat dessa från den dumpade importens skadevållande verkan. De verkningar som annan import, export från unionsindustrin, energikostnader, kapacitet och konkurrensvillkoren har på unionsindustrins negativa utveckling vad gäller dess finansiella situation, produktion och marknadsandel var antingen mycket begränsade eller obefintliga.
6. UNIONENS INTRESSE
(209)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.
6.1 Unionsindustrins intresse
(210)
Större delen av unionsindustrin stöder införandet av åtgärder. Den största unionstillverkaren samarbetade inte vid undersökningen, men den motsatte sig inte klagomålet. Sex unionstillverkare som står för ungefär 55 % av försäljningen och produktionen i unionen samarbetade vid undersökningen och stödde klagomålet.
(211)
Unionsindustrin har lidit väsentlig skada. De ekonomiska indikatorerna (lönsamhet, kassaflöde, avkastning på investeringar) var i de flesta fall negativa under hela skadeundersökningsperioden. Andra indikatorer, såsom tillverkning, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och marknadsandel, utvecklades negativt under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har nätt och jämnt lyckats behålla den låga försäljningsvolymen efter krisen och kunde inte dra nytta av marknadens tillväxt.
(212)
Om inga åtgärder vidtas kommer den dumpade importen från de berörda länderna att fortsätta att tvinga unionsindustrin att sälja till förlustbringande priser. Denna anhopning av ytterligare förluster kommer att leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins situation. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att införa åtgärderna.
6.2 De icke-närstående importörernas och distributörernas intresse
(213)
Importörer och distributörer (inbegripet stålservicecenter) har varit mycket aktiva i denna undersökning. 31 importörer och distributörer gav sig till känna och motsatte sig införandet av åtgärder.
(214)
Importörerna och distributörerna hävdade att deras möjliga försörjningskällor kommer att begränsas genom införandet av åtgärder. De hävdade att om åtgärder infördes skulle de inte längre kunna köpa kallvalsade platta stålprodukter från Kina och Taiwan.
(215)
Undersökningen har dock visat att alla importörer och distributörer köper från flera olika källor, inbegripet unionsindustrin, de berörda länderna och övriga tredjeländer. De är därför endast delvis beroende av leveranser från de berörda länderna.
(216)
Dessa parter kan fortsätta att köpa kallvalsade platta stålprodukter från unionsindustrin och från andra länder som inte är föremål för denna undersökning (t.ex. Indien, Sydafrika, Sydkorea och Förenta staterna), som tillsammans har en marknadsandel på 11 %. Både unionsindustrin och importen från övriga tredjeländer är därför trovärdiga alternativ till den kinesiska och taiwanesiska importen.
(217)
I detta skede drar man därför slutsatsen att införandet av åtgärder endast kan ha en smärre negativ inverkan på situationen för icke-närstående importörer och distributörer.
6.3 Användarnas intresse
(218)
Ett antal berörda parter, inbegripet de exporterande tillverkarna och distributörerna, har uttryckt oro inför de möjliga negativa effekterna av åtgärderna på användarna. Användarna själva delar inte dessa farhågor. Användarnas deltagande var i detta fall mycket lågt. Sex användare (inklusive en grupp av fyra företag) yttrade sig, varav endast en motsatte sig införandet av åtgärder. Andra användare och deras intresseorganisationer deltog antingen inte eller avstod uttryckligen från att ta ställning.
(219)
Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av åtgärder inte strider mot användarnas intressen.
6.4 Konkurrensproblem
(220)
I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu konstaterade kommissionen att den föreslagna sammanslagningen av Outokumpu och Inoxum skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens genom icke samordnade effekter, genom skapandet av en dominerande ställning på EES-marknaden (EES = Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) för kallvalsade platta stålprodukter (19). För att undvika ett sådant hinder, godtog kommissionen att ett avyttringspaket som omfattar AST är tillräckligt för att åtgärda konkurrensproblemen (20). Den åtgärd som godtogs av kommissionen upprätthöll antalet fyra medelstora unionstillverkare.
(221)
Denna åtgärd har redan genomförts och har nu full verkan. Dessutom minskar införandet av antidumpningsåtgärder inte antalet medelstora unionstillverkare. I detta skede drar man därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte minskar eller eliminerar effekten av det åtagande som godtagits av kommissionen i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu.
6.5 Slutsats om unionens intresse
(222)
Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av den berörda produkten från Kina och Taiwan i detta skede av undersökningen.
7. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(223)
På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
7.1 Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)
(224)
För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(225)
Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import.
(226)
Unionsindustrins lönsamhet var negativ under hela skadeundersökningsperioden, det vill säga åren 2010-2013. De föregående åren 2008 och 2009 drabbades av en nedgång i efterfrågan under den globala ekonomiska krisen och vinsten under dessa år kan därför inte anses vara uppnådd under normala konkurrensförhållanden. Medan det i den tidigare undersökning som beskrivs i skäl 134 preliminärt fastställdes förekomst av dumpning för år 2007 kunde ingen väsentlig koppling mellan denna import och unionsindustrins situation fastställas. För detta ändamål fastställdes vinstmålet till 8,1 %, vilket var den vinst som unionsindustrin uppnådde under 2007. Detta var det senaste representativa år som kännetecknades av normala konkurrensförhållanden före kollapsen i efterfrågan under 2008 och 2009. I själva verket nådde marknadsstorleken under 2013 nästan upp till förbrukningsnivån år 2007.
(227)
Kommissionen beräknade mot denna bakgrund ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att från försäljningspriset i unionen ta bort den faktiska förlust som uppnåtts under undersökningsperioden och lägga till ovannämnda vinstmarginal på 8,1 %.
(228)
Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande producenter i de berörda länder som ingick i stickprovet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i stickprovet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet CIF.
(229)
Nivån för undanröjande av skada för andra samarbetande företag och för alla övriga företag fastställs på samma sätt som subventionsmarginalen för dessa företag (se skälen 57, 60, 85 och 88).
7.2 Provisoriska åtgärder
(230)
Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och Taiwan i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullsatserna bör fastställas till en nivå som motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(231)
Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Taiwan till föremål för registrering genom genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 mot bakgrund av en möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpnings- och utjämningsåtgärder enligt artikel 10.4 i grundförordningen och artikel 16.4 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (21) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen).
(232)
När det gäller den nuvarande antidumpningsundersökningen och mot bakgrund av ovanstående resultat bör registreringen av import med avseende på antidumpningsundersökningen enligt artikel 14.5 i grundförordningen upphöra.
(233)
När det gäller den parallella antisubventionsundersökningen (se skäl 3), bör registreringen av importen från Kina i enlighet med artikel 24.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen fortsätta.
(234)
Inget beslut kan fattas om möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder i detta skede av förfarandet.
(235)
På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset CIF unionens gräns, före tull:
Land
Företag
Dumpningsmarginal
(%)
Skademarginal
(%)
Preliminär antidumpningstull
(%)
Kina
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
24,3
24,3
Övriga samarbetsvilliga företag
30,0
24,5
24,5
Alla övriga företag
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Övriga samarbetsvilliga företag
10,9
22,9
10,9
Alla övriga företag
12,0
23,9
12,0
(236)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna och som är producerad av de rättssubjekt som nämns. Import av produkter som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.
(237)
Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om det senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (22). Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
(238)
För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.
(239)
Från och med den 26 mars 2015 skyddar en preliminär antidumpningstull mot dumpad import. Det är därför inte längre nödvändigt att registrera import för att skydda mot dumpad import. Artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 måste därför ändras i enlighet med detta.
8. SLUTBESTÄMMELSER
(240)
Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.
(241)
Undersökningsresultaten om införande av en preliminär tull är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 och 7220 20 89 och som har sitt ursprung i Kina och Taiwan.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:
Land
Företag
Preliminär antidumpningstull
(%)
Taric-tilläggsnummer
Folkrepubliken Kina
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd, Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd, Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd, Tianjin City
24,3
C025
Övriga samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I
24,5
Alla övriga företag
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Övriga samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga II
10,9
Alla övriga företag
12,0
C999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande
a)
begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,
b)
inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och
c)
begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.
2. De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.
Artikel 3
Artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 ska ersättas med följande:
”1. Tullmyndigheterna instrueras härmed att i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EG) nr 597/2009 vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen till unionen av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 och 7220 20 89 och som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.”
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2015.