РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1347/2014
av den 17 december 2014
om upphävande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artiklarna 14 och 18, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
I juli 2002 införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2002 (2) en slutgiltig utjämningstull på 7,1 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien (nedan kallad den ursprungliga undersökningen).
(2)
Genom förordning (EG) nr 1339/2002 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 21 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och en slutgiltig antidumpningstull på 18,3 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.
(3)
Genom beslut 2002/611/EG (4) godtog kommissionen ett prisåtagande, som inkommit från den indiska exporterande tillverkaren Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (nedan kallad Kokan), beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder på import från Indien.
(4)
Genom kommissionens beslut 2004/255/EG (5) upphävdes i mars 2004 beslut 2002/611/EG efter Kokans frivilliga tillbakadragande av åtagandet.
(5)
Genom beslut 2006/37/EG (6) godtog kommissionen ett nytt åtagande som inkommit från Kokan beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna på import från Indien. Förordningar (EG) 1338/2002 och (EG) 1339/2002 ändrades genom rådets förordning (EG) nr 123/2006 (7) i enlighet med detta.
(6)
Efter en översyn av åtgärderna vid giltighetstidens utgång införde rådet antidumpningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien genom kommissionens förordning (EG) nr 1000/2008 (8). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn införde rådet genom rådets förordning (EG) nr 1010/2008 (9) slutgiltiga utjämningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och ändrade nivån på antidumpningstullarna på import från Indien av sulfanilsyra.
2. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång
(7)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de nu gällande slutgiltiga utjämningsåtgärderna snart kommer att upphöra att gälla (10), mottog kommissionen den 1 juli 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (nedan kallad grundförordningen). Begäran ingavs av CUF - Quimicos Industriais (nedan kallad sökanden eller CUF) som är den enda tillverkaren av sulfanilsyra i unionen och som därmed svarar för 100 % av unionens produktion.
(8)
Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin skulle återkomma, om åtgärderna upphörde att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(9)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 16 oktober 2013 i Europeiska unionens officiella tidning (11) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 18 i grundförordningen.
4. Parallella undersökningar
(10)
Genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (12) den 16 oktober 2013 meddelade kommissionen också att den, i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (13), inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av import av sulfanilsyra med ursprung i bland annat Indien.
5. Undersökning
5.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(11)
Undersökningen av fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden 1 oktober 2012-30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
5.2 Berörda parter
(12)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare i Indien, importörerna och de användare som den visste var berörda samt företrädarna för det exporterande landet om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(13)
Den enda unionstillverkaren, som också var den enda berörda parten, bad om en utfrågning och beviljades den.
5.3 Stickprovsförfarande
(14)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de berörda parterna att ge sig till känna till kommissionen inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(15)
Kommissionen mottog svar från två indiska exporterande tillverkare. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.
(16)
En icke-närstående importör besvarade stickprovsformuläret men importerade inte den berörda produkten från det berörda landet och lämnade inte in något svar på frågeformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.
(17)
Eftersom det endast finns en unionstillverkare, tillämpades inget stickprovsförfarande för unionstillverkarna.
5.4 Undersökning
(18)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt subventionering och för fortsatt eller återkommande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till den enda tillverkaren i unionen, de två exporterande tillverkarna i Indien, indiska myndigheter, kända importörer och användare i unionen.
(19)
Endast den ena av de två indiska exporterande tillverkarna lämnade ett fullständigt svar. Denna tillverkare stod för huvuddelen av den totala indiska exporten till unionen under översynsperioden.
(20)
Kommissionen genomförde också samråd i Delhi med de indiska myndigheterna, delstatsregeringarna i Maharashtra och Gujarat samt Indiens centralbank.
(21)
Vidare gjordes kontrollbesök i följande företags lokaler:
a)
Unionstillverkare:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Exporterande tillverkare:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indien
c)
Användare i unionen:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(22)
Den produkt som berörs är sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060). Det finns två grader av sulfanilsyra som bestäms efter respektive renhetsgrad, det vill säga en teknisk och en ren sulfanilsyra. Ren sulfanilsyra saluförs dessutom ibland i form av ett salt från sulfanilsyra. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Begränsad användning inom läkemedelsindustrin noterades också. Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och därför betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen visade sig att utbytbarheten i praktiken är begränsad. I synnerhet användare som förlitar sig på ren sulfanilsyra kunde använda teknisk sulfanilsyra bara om de själva renade den ytterligare. De användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av prisskillnaden (20-25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart.
(23)
Sulfanilsyra är en ren råvara och dess grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper är identiska oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren i Indien på den inhemska marknaden och till tredjeländer samt de som tillverkas och säljs av unionstillverkaren på unionsmarknaden har således visat sig ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och huvudsakligen samma användningsområden, och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING
1. Inledning
(24)
Samarbetet från de indiska exportörerna begränsades till en exporterande tillverkare. I brist på samarbete från andra tillverkare måste mängden av utjämningsbara subventioner fastställas utifrån tillgängliga fakta, såsom svaren från det samarbetande företaget, som stod för huvuddelen av exporten från Indien till unionen, och utifrån den information som tillhandahållits av indiska myndigheter.
(25)
På grundval av uppgifterna i begäran om översyn och svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods omfatta subventioner:
-
Subventionssystem som undersöktes i den ursprungliga undersökningen:
-
Landsomfattande system:
a)
Systemet med industriella frizoner för bearbetning på export/ systemet med särskilda ekonomiska zoner/ systemet med exportorienterade företag
b)
Tullkreditsystemet
c)
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror
d)
Systemet med befrielse från inkomstskatt
e)
Systemet med förhandstillstånd
-
Regionala system:
f)
Maharashtras delstatsregerings stimulanssystem
-
Subventionssystem som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen men som undersöktes i den första översynen vid giltighetstidens utgång och i den parallella interimsöversynen:
-
Landsomfattande system:
g)
Exportkreditsystemet
-
Subventionssystem som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen eller vid de tidigare översynerna:
-
Landsomfattande system:
h)
Fokusproduktsystemet
i)
Systemet med tillstånd för tullfri import
j)
Tullrestitutionssystemet
k)
Fokusmarknadssystemet
l)
Incitamentsystemet
m)
Systemet med kapitaltillskott
-
Regionala system:
n)
Gujarats delstatsregerings regionala system
(26)
Systemen i leden a, b, c, e, h, i, k och l som angivits ovan grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Enligt utrikeshandelslagen får indiska myndigheter göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och regelbundet uppdateras. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för översynsperioden i denna undersökning är Foreign Trade Policy 2009-2014 (nedan kallat FTP 09-14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09-14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden (Handbook of Procedures Volume I, nedan kallad HOP I 09-14). Denna handbok uppdateras regelbundet.
(27)
Det system med befrielse från inkomstskatt som anges ovan i led d grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som varje år ändras genom skattelagen (Finance Act).
(28)
De regionala systemen som anges ovan i leden f och n förvaltas av delstaterna Maharashtra respektive Gujarat och grundar sig på resolutioner från delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor och resolutioner från delstaten Gujarat ministerium för industri- och gruvindustrifrågor.
(29)
Det exportkreditsystem som anges ovan i led g grundar sig på paragraferna 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.
(30)
Det tullrestitutionssystem som anges ovan i led j grundar sig på paragraf 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, paragraf 37 i lagen om centrala punktskatter (Central Excise Act) från 1944 och paragraferna 93A och 94 i budgetlagen (Financial Act) från 1994 samt på restitutionsreglerna för tull, centrala punktskatter och skatt på tjänster (Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet och tillämpliga satser under översynsperioden var satser för hela branschen (All Industry Rates, AIR) enligt tullrestitutionssatserna för 2012-2013, som offentliggjordes i meddelande nr 92/2012-Cus. (N.T). Tullrestitutionssystemet hänvisas även till som ett tullavskrivningssystem i kapitel 4 i FTP 09-14.
2. Systemet med industriella frizoner för bearbetning på export/ systemet med särskilda ekonomiska zoner/ systemet med exportorienterade företag
(31)
Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte befann sig varken i en särskild ekonomisk zon eller i en industriell frizon för bearbetning på export. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hade dock status som ett exportorienterat företag och fick utjämningsbara subventioner under översynsperioden. Beskrivningen och utvärderingen nedan rör därför endast systemet med exportorienterade företag.
a) Rättslig grund
(32)
Systemet med exportorienterade företag beskrivs i kapitel 6 i FTP 09-14 och i kapitel 6 i HOP I 09-14.
b) Stödberättigade företag och verksamheter
(33)
Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster etableras inom ramen för systemet med exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om fasta tillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att få status som ett exportorienterat företag.
c) Praktiskt genomförande
(34)
Exportorienterade företag kan vara belägna och etablerade var som helst i Indien.
(35)
En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bland annat planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan, kommer företaget att underrättas om villkoren för detta. Godkännandet som företag enligt systemet med exportorienterade företag gäller i fem år. Det kan därefter förlängas för ytterligare perioder.
(36)
En mycket viktig skyldighet för exportorienterade företag är enligt FTP 09-14 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, det vill säga att företaget under en referensperiod (fem år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor.
(37)
Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:
i)
Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer.
ii)
Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden.
iii)
Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som anskaffats på den lokala marknaden.
iv)
Delvis återbetalning av den skatt som betalats för bränsle som anskaffats hos inhemska oljebolag.
(38)
Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med kapitel 65 i tullagen.
(39)
Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren verkade enligt systemet med exportorienterade företag under de första fyra månaderna av översynsperioden. Den formella skrivelsen om att man lämnade systemet och att den tull som var en del av systemet därmed upphörde att gälla utfärdades den 6 februari 2013. Under översynsperioden utnyttjade således företaget systemet enbart för att få omsättningsskatten återbetald. Översynen visade att den berörda exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner som rörde befrielse från importtullar och punktskatter på inhemska inköp och inte heller någon delvis återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag.
d) Slutsatser rörande systemet för exportorienterade företag
(40)
Återbetalning av statlig omsättningsskatt utgör subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom företaget förbättrar sin likviditet genom att det får omsättningsskatten återbetald. Subventionen är rättsligt knuten till exportresultat och betraktas därför som selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 a i grundförordningen. I enlighet med punkt 6.1 i FTP 09-14 är det exportorienterade företagets exportmål en nödvändig förutsättning för att erhålla dessa förmåner.
e) Beräkning av subventionens storlek
(41)
Subventionsbeloppet beräknades på grundval av den statliga omsättningsskatt som återbetalades för lokalt förvärvade varor under översynsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp på den totala exportomsättning som genererats under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 1,4 %.
3. Tullkreditsystemet
(42)
Det bekräftades att tullkreditsystemet i praktiken avskaffades från och med den 30 september 2011, det vill säga före översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
4. Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror
a) Rättslig grund
(43)
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 09-14 och i kapitel 5 i HOP I 09-14.
b) Resultat
(44)
Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
5. Systemet med befrielse från inkomstskatt
(45)
Det bekräftades att systemet med befrielse från inkomstskatt avskaffades i april 2011, det vill säga före översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
6. Systemet med förhandstillstånd
a) Rättslig grund
(46)
Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i avsnitten 4.1.3.1-4.1.14 i FTP 09-14 och avsnitten 4.1-4.30 i HOP I 09-14.
b) Resultat
(47)
Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med förhandstillstånd under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
7. Maharashtras delstatsregerings stimulanssystem
a) Rättslig grund
(48)
I syfte att uppmuntra etableringen av industrier i mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar som inrättats i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som stimulanssystemet eller PSI (Package Scheme of Incentives). Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes, och under översynsperioden fanns det två giltiga PSI-system: PSI 2007 (som var giltigt fram till april 2013) och PSI 2013. Det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra består av flera delsystem, varav de viktigaste är i) återbetalning av lokal skatt eller ingångsskatt, ii) befrielse från skatt på elektricitet, iii) befrielse från lokal omsättningsskatt eller uppskjutande av denna, iv) räntesubventioner för nya verksamheter och v) vissa bidrag till små och medelstora företag för att de ska kunna uppdatera sin teknik. Översynen visade att det enda delsystem som användes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren under översynsperioden var uppskjutande av omsättningsskatt (se led iii) som i själva verket hade sitt ursprung i PSI 2001, men den utestående omsättningsskatten skulle fortfarande delvis betalas ut under översynsperioden.
b) Stödberättigade företag och verksamheter
(49)
För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i allmänhet investera i delstatens mindre utvecklade områden (vilka delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling, till exempel föga utvecklade områden, mindre utvecklade områden och minst utvecklade områden), antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Huvudkriteriet för att fastställa stimulansens storlek utgörs av klassificeringen av det område inom vilket företaget är etablerat eller kommer att etableras samt investeringens storlek.
c) Praktiskt genomförande
(50)
Certifikatet för stödberättigande som delstatsregeringen i Maharashtra hade utfärdat till den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde att företaget enligt delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt kunde skjuta upp betalningen av den delstatliga omsättningsskatt som togs ut på dess inhemska försäljning.
d) Slutsatser
(51)
Delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt enligt det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Det undersökta delsystemet utgör ett finansiellt bidrag från delstatsregeringen i Maharashtra, eftersom detta fördröjer inkasseringen av delstatsregeringens inkomster som den annars skulle ha haft. Uppskjutandet av omsättningsskatten innebär att företaget beviljas en förmån, eftersom dess likviditet förbättras.
(52)
Delsystemet är endast öppet för företag som har investerat inom vissa avgränsade geografiska områden inom delstaten Maharashtras jurisdiktion. Det är inte öppet för företag som är belägna utanför dessa områden. Förmånens storlek varierar beroende på vilket område det gäller. Systemet är selektivt i enlighet med artikel 4.2 a och 4.3 i grundförordningen och därför utjämningsbart.
e) Beräkning av subventionens storlek
(53)
Den uppskjutna statliga omsättningsskatten enligt systemet för uppskjutande, som fortfarande skulle betalas i slutet av översynsperioden, betraktades som likvärdig med ett räntefritt lån på samma belopp från delstatsregeringen i Maharashtra. Förmånen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har således beräknats på grundval av den ränta som företaget betalade för ett jämförbart affärslån under översynsperioden.
(54)
I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över företagets totala omsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.
(55)
På grundval av ovanstående är storleken på den subvention som företaget fått enligt detta system 1,1 %.
8. Exportkreditsystemet
(56)
Det bekräftades att efter ändringar i exportkreditsystemet (juli 2010 för exportkrediter i rupier och maj 2012 för exportkrediter i utländsk valuta) upphörde i princip de förmånliga räntesatserna av exportkrediter inom ramen för detta system att existera med undantag av ett begränsat antal särskilda industrisektorer. Eftersom den aktuella kemiska sektorn inte fanns i förteckningen över sektorer som omfattas av räntesubventionerna under översynsperioden, var det inte nödvändigt att ytterligare analysera detta system i översynen.
9. Fokusproduktsystemet
a) Rättslig grund
(57)
Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.15 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.9 i HOP I 09-14.
b) Resultat
(58)
Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt fokusproduktsystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
10. Systemet med tillstånd för tullfri import
a) Rättslig grund
(59)
Systemet beskrivs närmare i avsnitten 4.2.1-4.2.7 i FTP 09-14 och avsnitten 4.31-4.36 i HOP I 09-14.
b) Resultat
(60)
Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med tillstånd för tullfri import under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
11. Tullrestitutionssystemet
a) Rättslig grund
(61)
Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden.
b) Stödberättigade företag och verksamheter
(62)
Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.
c) Praktiskt genomförande
(63)
Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett tullrestitutionsbelopp som beräknas som en procentsats av det s.k. fob-värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inklusive den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet av insatsvaror vid tillverkning av en produkt och de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten under översynsperioden var 4 % av fob-värdet.
(64)
För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern ICEGATE anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att fraktföretaget har lämnat in sitt exportintyg, och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel.
(65)
Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten skett. Detta dokument kan tillhandahållas sedan restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återkräva det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar ett bankintyg inom en viss tidsfrist.
(66)
Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål.
(67)
Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls.
(68)
Den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren konstaterades använda tullrestitutionssystemet under översynsperioden efter det att man lämnat systemet med exportorienterade företag och den tull som var en del av detta system därmed upphört att gälla.
d) Slutsatser rörande tullrestitutionssystemet
(69)
Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Ett tullrestitutionsbelopp är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom de tillhandahåller det som en direkt överföring. Tullrestitutionsbeloppet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras.
(70)
Tullrestitutionssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen.
(71)
Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen.
(72)
Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I samt bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullrestitutionssystemet oavsett om de importerar några insatsvaror. En exportör beviljas förmånen genom att helt enkelt exportera varor, utan att behöva visa att insatsvaror har importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på hemmamarknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt tullrestitutionssystemet.
(73)
Detta bekräftas genom de indiska myndigheternas cirkulärskrivelse nr 24/2001, där det tydligt anges att procentsatserna för tullrestitutionen inte är relaterade till det faktiska konsumtionsmönstret av insatsvaror och det faktiska tullbeloppet för insatsvaror för en särskild exportör eller särskilda sändningar, och där de regionala myndigheterna informeras om att inga bevis för faktiska tullar för importerade eller inhemska insatsvaror bör krävas av de lokala enheterna tillsammans med ansökningar om justering av tullrestitution från exportörer.
(74)
Mot bakgrund av ovanstående konstaterades det att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart.
e) Beräkning av subventionens storlek
(75)
I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på de utjämningsbara subventionerna som den förmån som konstaterats för mottagaren under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bland annat storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under översynsperioden.
(76)
I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.
(77)
Mot bakgrund av ovanstående fastställdes subventionsprocentsatsen genom detta system för den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren till 0,6 %.
12. Fokusmarknadssystemet
a) Rättslig grund
(78)
Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.14 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.8 i HOP I 09-14.
b) Resultat
(79)
Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt fokusmarknadssystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
13. Incitamentsystemet
a) Rättslig grund
(80)
Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.16 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.10 i HOP I 09-14.
b) Resultat
(81)
Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt incitamentsystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
14. Systemet med kapitaltillskott
(82)
Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med kapitaltillskott från de indiska myndigheterna eller delstatsregeringarna. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.
15. Gujarats delstatsregerings regionala system
(83)
Det fastställdes att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte har närstående företag eller produktionsanläggningar i delstaten Gujarat. Någon ytterligare analys av Gujarats delstatsregerings regionala system behövde därför inte göras.
16. De utjämningsbara subventionernas storlek
(84)
Storleken på de utjämningsbara subventionerna under översynsperioden enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, var för den undersökta exporterande tillverkaren 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
System
%
Systemet med exportorienterade företag (14)
1,4
Tullkreditsystemet (14)
Noll
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (14)
Noll
Systemet med befrielse från inkomstskatt
Noll
Systemet med förhandstillstånd (14)
Noll
Stimulanssystemet (Maharashtras regionala system)
1,1
Exportkreditsystemet (14)
Noll
Fokusproduktsystemet (14)
Noll
Systemet med tillstånd för tullfri import (14)
Noll
Tullrestitutionssystemet (14)
0,6
Fokusmarknadssystemet (14)
Noll
Incitamentsystemet (14)
Noll
Systemet med kapitaltillskott
Noll
Gujarats regionala system
Noll
TOTALT
3,1
(85)
Enligt tillgängliga uppgifter stod den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren för större delen av exporten av sulfanilsyra från Indien till unionen under översynsperioden. Inga uppgifter fanns som visade att subventionsnivån för andra eventuella exporterande tillverkare skulle vara lägre.
17. Sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering
(86)
I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering.
(87)
Även om den subventionsmarginal som konstaterades under översynen vid giltighetstidens utgång är lägre än den som konstaterades under den ursprungliga undersökningen och tidigare översyn vid giltighetstidens utgång, fann man att den samarbetsvilliga indiska exportören av den berörda produkten fortsatte att få utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna. Det finns inget som tyder på att tullrestitutionssystemet - det huvudsakliga program som för närvarande används av företaget efter det att man lämnat systemet med exportorienterade företag och den tull som varit en del av detta system därmed upphört att gälla - kommer att fasas ut inom överskådlig framtid. Under dessa förhållanden står det därför klart att exportören av den berörda produkten kommer att fortsätta att få utjämningsbara subventioner.
D. SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA
1. Unionstillverkningen och definitionen av unionsindustrin
(88)
Under översynsperioden tillverkades en likadan produkt i unionen av en enda unionstillverkare som därmed står för 100 % av unionsproduktionen och utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.
2. Unionsförbrukningen
(89)
Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av följande:
-
Försäljningsvolymen för unionsindustrins likadana produkt på unionsmarknaden.
-
Importvolymen av sulfanilsyra (Taricnummer) till unionsmarknaden, vilken rapporterats av Eurostat.
(90)
Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare, och det endast finns en amerikansk exporterande tillverkare, är det nödvändigt att presentera uppgifterna i tabellerna nedan i indexerad form för att skydda affärshemligheter.
Tabell 1
Förbrukning på unionsmarknaden
Volym (index)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Unionsförbrukning (2010 = 100)
100
106
106
114
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(91)
Det framgick av översynen att marknaden för sulfanilsyra gradvis ökade under den berörda perioden och hade ökat med 14 % i slutet av översynsperioden.
3. Import från det berörda landet
a) Importvolym och marknadsandel
Tabell 2
Import från det berörda landet
Importvolym (index)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Indien
100
422
187
52
Källa: Eurostat.
Tabell 2a
Import från det berörda landet
Importvolym (intervall) (15)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Indien
50-200
250-550
100-250
10-80
Källa: Eurostat.
Tabell 3
Det berörda landets marknadsandel
Marknadsandel (index)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Marknadsandel för importen från Indien
100
397
177
46
(92)
Importvolymen från Indien minskade med 48 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen minskade med 54 % under samma period.
b) Importpriser
Tabell 4
Genomsnittspriserna på importen av sulfanilsyra från det berörda landet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Priser på importen från Indien (index) (2010 = 100)
100
79
84
92
Källa: Eurostat.
Tabell 4 a
Genomsnittspriserna på importen av sulfanilsyra från det berörda landet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Priser på importen från Indien (intervall)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Källa: Eurostat.
(93)
Det genomsnittliga priset för den berörda produkten från Indien minskade under 2011 med 21 % och ökade därefter gradvis men låg fortfarande under 2010 års nivå med 8 %.
c) Nivån för prisunderskridande
(94)
Undersökningen visade att de priser som togs ut av den enda samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren inte underskred unionstillverkarens priser. Eftersom affärshemligheter måste skyddas, kan det exakta resultatet inte lämnas ut men prisunderskridandet visade sig ligga mellan -20 % och -40 %.
(95)
Efter meddelandet och unionstillverkarens inlägg ombads kommissionen att beräkna ett eventuellt prisunderskridande för den återstående delen av den indiska importen enligt uppgifter från Eurostat. Enligt dessa uppgifter kunde inte något prisunderskridande konstateras när det gäller denna import och därmed kan de slutsatser som anges i skäl 94 bekräftas.
4. Import från övriga tredjeländer
(96)
Med undantag av tre försumbara transaktioner (2010 och 2011 från Schweiz samt en 2012 från Malaysia), kom all sulfanilsyraimport från övriga tredjeländer från Kina och Förenta staterna under skadeundersökningsperioden.
Tabell 5
Import av sulfanilsyra från övriga tredjeländer
2010
2011
2012
Översynsperioden
Importvolym från Förenta staterna (index)
100
267
253
299
Marknadsandel för amerikansk import (index)
100
180
171
188
Genomsnittspriser för amerikansk import (index)
100
95
101
102
Importvolym från Kina (index)
100
77
14
1
Marknadsandel för kinesisk import (index)
100
73
13
1
Genomsnittspriser för kinesisk import (index)
100
92
104
164
Källa: Eurostat.
(97)
Importvolymen av sulfanilsyra från Kina minskade med 99 % mellan 2010 och översynsperioden och marknadsandelen minskade också med 99 % under samma period.
(98)
Det genomsnittliga priset på importen av sulfanilsyra från Kina minskade med 8 % under 2011 och steg därefter kraftigt med 64 % under översynsperioden.
(99)
Både volymen och marknadsandelen för den amerikanska importen av sulfanilsyra ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 199 % respektive 88 %. Medan unionsindustrins marknadsandel förblev relativt stabil under samma period, tog importen från Förenta staterna över marknadsandelarna från de kinesiska och indiska exportörerna.
(100)
Prisnivåerna för den amerikanska importen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden och låg på samma nivåer som för unionstillverkarna. Under översynsperioden konstaterades inget prisunderskridande för importen från Förenta staterna.
5. Unionsindustrins situation
(101)
I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av sannolikheten att skadan skulle fortsätta eller återkomma en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(102)
För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att presentera uppgifterna om den enda unionstillverkaren i indexerad form.
5.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 6
Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktion (ton) (index)
100
87
99
107
Kapacitet (ton) (index)
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande (index)
100
87
99
107
Källa: Svar på frågeformulär.
(103)
Unionsindustrins tillverkning var 7 % högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins kapacitet förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden och därmed förändrades kapacitetsutnyttjandet på samma sätt som produktionen, det vill säga ökade med 7 % under översynsperioden.
(104)
Det bör noteras att unionsindustrin behöll en tillfredsställande grad av kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011, och lyckades uppnå en optimal nivå under översynsperioden.
(105)
Efter meddelandet hävdade unionsindustrin att den under skadeundersökningsperioden uppnådde optimalt kapacitetsutnyttjande endast under översynsperioden, vilket visar att återhämtningen fortfarande är mycket ny och bräcklig.
(106)
Denna kommentar i kommissionens bedömning ändrar inte slutsatserna i skäl 104, vilka inte på något sätt motsäger unionsindustrins synpunkter.
5.2 Utgående lager
Tabell 7
Utgående lagervolym
2010
2011
2012
Översynsperioden
Utgående lager (ton) (index)
100
576
328
171
Källa: Svar på frågeformulär.
(107)
Unionsindustrins lagernivåer vid årsslutet uppvisade en kraftig ökning under 2011 följt av en nedåtgående trend men fortfarande låg nivån 71 % över 2010 års nivå under översynsperioden. På grundval av produktionsvolymen under översynsperioden utgör under alla omständigheter den utgående lagernivån mindre än en månads produktion.
5.3 Försäljningsvolymer och marknadsandel
Tabell 8
Försäljningsvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Försäljningsvolym (ton) (index)
100
70
97
104
Marknadsandel (%) (index)
100
66
92
92
Källa: Svar på frågeformulär.
(108)
Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 4 % i förhållande till de nivåer som noterades i början av skadeundersökningsperioden. Det var en mycket kraftig nedgång under 2011, men därefter har försäljningsvolymerna stadigt ökat.
(109)
När det gäller marknadsandel kan unionsindustrins resultat betraktas som stabilt under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011 då unionsindustrins marknadsandel minskade i likhet med försäljningsvolymen. Under de följande åren ökade både försäljningen och marknadsandelen. Även om unionstillverkarens marknadsandel låg kvar på en nivå något under 2010 års nivå under översynsperioden, bör det noteras att unionsindustrin fortfarande lyckades ta del av ökningen i unionsförbrukningen och hade en dominerande ställning på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden.
(110)
I sina kommentarer efter meddelandet uppgav unionsindustrin att dess marknadsandel är mycket instabil, eftersom sulfanilsyra är en prisstyrd råvara, och angav som exempel 2011 när unionsindustrins marknadsandel sjönk kraftigt.
(111)
I detta avseende måste det understrykas att den förlorade marknadsandelen under 2011 sammanföll med en prisökning från unionstillverkarens sida, vilket gick emot marknadstrenden vid den tidpunkten. Undersökningen visade att priserna på importen från alla länder minskade med 5-20 % under 2011. Det är också värt att notera att tillgängliga statistiska uppgifter visar att det framför allt var den amerikanska importören som tog över den marknadsandel som unionsindustrin hade förlorat.
5.4 Priser och faktorer som påverkar priserna
Tabell 9
Försäljningspriser
2010
2011
2012
Översynsperioden
Genomsnittliga försäljningspriser (euro/ton) (index)
100
109
108
112
Källa: Svar på frågeformulär.
(112)
Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden, vilket berodde på de fortsatt ökade kostnaderna för den viktigaste råvaran (anilin).
5.5 Sysselsättning och produktivitet
Tabell 10
Sysselsättning och produktivitet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Sysselsättning (index)
100
100
117
117
Arbetskraftens produktivitet (index)
100
88
85
91
Genomsnittlig arbetskostnad (index)
100
105
102
116
Källa: Svar på frågeformulär.
(113)
Sysselsättningen i heltidsekvivalenter ökade med 17 % under översynsperioden. De genomsnittliga arbetskostnaderna visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en ökning med 16 % under översynsperioden i förhållande till 2010. Eftersom tillverkningen ökade med endast 7 %, vilket framgår av skäl 103, minskade arbetskraftens produktivitet med 9 % under skadeundersökningsperioden.
5.6 Lönsamhet
Tabell 11
Lönsamhet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Lönsamhet (index)
100
96
20
65
Källa: Svar på frågeformulär.
(114)
Unionsindustrins lönsamhet för den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden och var något lägre än den nivå som unionsindustrin hävdade var optimal, men det är viktigt att notera att den fortfarande förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden.
(115)
Minskningen i lönsamhet beror huvudsakligen på att den genomsnittliga produktionskostnaden ökade med 20 % mellan 2010 och översynsperioden, vilket inte helt kunde uppvägas av ökningen på 12 % av försäljningspriserna som anges i skäl 112.
5.7 Investeringar, avkastning på investeringar och kassaflöde
Tabell 12
Investeringar, avkastning på investeringar och kassaflöde
2010
2011
2012
Översynsperioden
Investeringar (index)
-
100
133
57
Avkastning på investeringar (index)
100
86
30
103
Kassaflöde (index)
100
116
68
82
(116)
Undersökningen visade att unionsindustrin inte kunde investera under 2010. Därefter minskade investeringarna för sulfanilsyraföretag med 43 % från 2011 fram till slutet av översynsperioden och storleken på dem i absoluta tal kan anses vara liten och rör framför allt underhållsåtgärder. Dessa resultat stämmer överens med avkastningen på investeringar och den låga lönsamhet som uppnåddes under översynsperioden.
(117)
Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2011 och 2012. Under översynsperioden förbättrades avkastningen på investeringar och nådde samma nivå som 2010 på grund av den ökade lönsamheten mellan 2012 och översynsperioden.
(118)
Kassaflödet uppvisade en varierande trend men förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden minskade kassaflödet med 18 % jämfört med 2010 års nivå. Unionsindustrin rapporterade inte om några svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden.
5.8 Storleken på den faktiska subventionsmarginalen och återhämtning från tidigare subventioner
(119)
Som framgår av skäl 84, var den subventionsmarginal som konstaterades under översynsperioden inte stor, även om den fortfarande låg över miniminivån.
(120)
Med tanke på ökningen av försäljningsvolymer, priser och kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, kan det konstateras att åtgärderna lyckades och att unionsindustrin har återhämtat sig från följderna av tidigare subventionering under skadeundersökningsperioden. En viss nedgång för skadeindikatorer, såsom lönsamhet och marknadsandel, konstaterades under översynsperioden, men detta kan inte tillskrivas importen från det berörda landet på grund av dess mycket låga nivå under översynsperioden. De skadeindikatorer som utvecklades negativt uppvisar dock fortfarande en hållbar situation för unionsindustrin.
6. Slutsatser om unionsindustrins situation
(121)
Undersökningen visade att importen av den berörda produkten från Indien har sjunkit till en mycket låg nivå. Unionsindustrins marknadsandel höll sig förhållandevis stabil och de volymer som det berörda landet förlorade ersattes av import från Förenta staterna till ett pris som motsvarade unionsindustrins. Unionsindustrin lyckades öka försäljningsvolymen och det genomsnittliga försäljningspriset samt uppnå nästan optimalt kapacitetsutnyttjande.
(122)
Den måttliga minskningen i marknadsandel och lönsamhet för unionsindustrin kan inte tillskrivas importen från Indien, vilket framgår av skäl 120.
(123)
Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden.
(124)
Även om unionsindustrin gjorde vissa iakttagelser rörande skadeanalysen, vilka behandlades i skälen 95, 105-106 och 110-111, höll den med om den övergripande slutsatsen att det inte skett någon väsentlig skada, särskilt inte under översynsperioden.
7. Sannolikhet för återkommande skada
(125)
Vid bedömningen av sannolikheten för att skadan ska återkomma är det viktigt att påpeka att under optimalt kapacitetsutnyttjande - som har uppnåtts under översynsperioden - kan unionsindustrin inte tillgodose hela unionsförbrukningen och därmed måste en betydande del av den täckas med import.
(126)
Dessutom tillverkar unionsindustrin endast ren sulfanilsyra, vilket innebär att användare som föredrar teknisk sulfanilsyra för sin produktion måste importera.
(127)
Unionsindustrin hade vidare en stabil marknadsandel med försäljning till ett antal fasta kunder. Av översynen framkom att när det gäller vissa användare måste leverantörerna av sulfanilsyra genomgå stränga och kostsamma certifierings- och kontrollprocesser, vilket gör att det blir svårare att byta leverantör.
(128)
Mot denna bakgrund undersöktes den eventuella inverkan av den indiska importen på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen för att bedöma sannolikheten för att skadan skulle återkomma om åtgärderna får upphöra att gälla.
(129)
I skälen 84-85 och 87 fastställdes att sulfanilsyra som importeras från Indien fortfarande subventioneras och sannolikt kommer att subventioneras i framtiden.
(130)
Samtidigt tyder inte undersökningsresultaten på att förekomsten av subventionerad import från Indien skulle leda till återkommande skada för unionsindustrin. Detta resonemang grundar sig på en analys av följande faktorer:
-
outnyttjad kapacitet i Indien
-
indiska exportörernas prissättning
-
subventionsnivåns påverkan på priserna
-
indiska produktmixen.
a) Outnyttjad kapacitet i Indien
(131)
Undersökningen visade inte att det fanns någon större outnyttjad kapacitet i Indien.
(132)
Unionsindustrin ifrågasatte denna slutsats och hävdade framför allt att den indiska outnyttjade kapaciteten sannolikt kommer att öka till följd av den ökande förekomsten av kinesiska produkter på den indiska marknaden och att incitamentet att exportera därför kommer att bli ännu starkare.
(133)
I detta avseende noterar kommissionen att den största kända indiska tillverkaren och exportören av sulfanilsyra övergav sin status som exportorienterat företag under 2013, vilket beskrivs i skäl 39, eftersom företaget planerade att öka sin försäljning på hemmamarknaden. Denna försäljning skulle ha begränsats avsevärt av de villkor som gäller för exportorienterade företag. Företaget bekräftade att det inte upplevde någon press från kinesiska konkurrenter och att den indiska marknaden enligt dess bedömning hade goda utvecklingsmöjligheter. Därmed finns det ingen anledning att förutsätta att indiska tillverkares nuvarande eller eventuella framtida outnyttjade kapacitet kommer att flytta till unionen på grund av påstått kinesiskt tryck på den indiska marknaden.
b) Indiska exportörernas prissättning
(134)
När det gäller de indiska exportörernas prissättning konstaterades det i skälen 94 och 95 att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren och även andra indiska exportörer sålde till priser som inte underskred unionens priser under översynsperioden.
(135)
Unionsindustrin hävdade att Kokans exportpriser grundades på ett prisåtagande och därför inte var representativa för de andra indiska exporterande tillverkarna. Kommissionen noterar att Kokans priser under skadeundersökningsperioden var betydligt högre än det lägsta importpris som fastställs i åtagandet. När det gäller de andra indiska exportörerna var de genomsnittliga exportpriserna enligt Eurostat ännu högre under översynsperioden. Detta innebär att de indiska exportörernas priser, inklusive Kokans, snarare grundades på marknadssituationen än på prisåtagandet.
(136)
Unionsindustrin påpekade också att priserna på importen från Indien minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, trots en ökning med över 40 % av priset på den viktigaste råvaran (bensen) under samma period. Undersökningen visade att den förhållandevis höga prisnivån på sulfanilsyra på unionsmarknaden skapat utrymme för en prissänkning trots att den viktigaste råvaran blivit dyrare. Trots att bensen är en viktig del av kostnaden, kan den inte vara den enda förklaringen till kostnads- och prisutvecklingen för den undersökta produkten. Slutligen visade undersökningen att de indiska priserna vid försäljningen till unionen inte var ovanligt låga, eftersom de var nästan desamma som de indiska priserna vid export till tredjeländer, något som skedde i stora mängder. Därför har prissättningarna av slutprodukten (sulfanilsyra) och den viktigaste råvaran (bensen), inte visat sig vara oförenliga, något som anförs av unionsindustrin.
(137)
Slutligen tog unionsindustrin upp att de indiska exportpriserna till tredjeländer, särskilt Turkiet, var lägre än exportpriserna till EU. Kommissionen noterar att de uppgifter som samlats in från Kokan visade att deras priser till Turkiet också var högre än det lägsta importpriset och att de inte underskred unionsindustrins priser. Kokans exportvolymer till Turkiet låg inom samma intervall som dem som unionsindustrin grundade sitt påstående på och därmed är slutsatserna om Kokan giltiga för all indisk export till Turkiet. De indiska exportörernas påstådda olika prissättning vid export till tredje länder jämfört med till EU stöds inte av tillgänglig information.
c) Subventionsnivåns påverkan på priserna
(138)
Som anges i skäl 84 uppgick den subventionsmarginal som konstaterades under översynsperioden för den samarbetsvilliga indiska tillverkaren till 3,1 %. Detta visar en fortsatt nedåtgående trend avseende subventionering, vilken konstaterats sedan införandet av de ursprungliga utjämningsåtgärderna under 2002.
(139)
Denna minskning beror inte bara på situationen för detta särskilda företag, utan på genomgripande förändringar i det indiska subventionssystemet. Såsom framgår av del C i denna förordning övergav de indiska myndigheterna vissa system och de flesta andra fick minskad betydelse vad gällde förmåner för företagen. Endast för ett av de undersökta systemen, nämligen tullrestitutionssystemet, lättade man på villkoren för stödberättigande och de administrativa rutinerna. Till följd av detta bytte Kokan direkt till detta system. Användningen av tullrestitutionssystemet utesluter dock användning av merparten av de andra systemen (systemet med exportorienterade företag, systemet med förhandstillstånd, fokusproduktsystemet, systemet med tillstånd för tullfri import och fokusmarknadssystemet). För den berörda produkten har tullrestitutionssystemet en tydlig maximinivå för subventionering. Under översynsperioden var den 4 % av FOB-värdet vid export, och den minskade därefter ytterligare till 3 %. Trots att subventionsnivån är begränsad, kan man förvänta sig att andra tillverkare kommer att gå över till, eller redan har gått över till, detta system eftersom det ger mindre administrativt arbete.
(140)
Kommissionen har redan konstaterat denna trend i flera andra antisubventionsundersökningar i Indien under de senaste två åren (16). Det kan således konstateras att resultaten för Kokan, enligt beskrivningen i skäl 139, kan extrapoleras till de andra indiska tillverkarna av sulfanilsyra.
(141)
Med hänsyn till ovanstående subventionsnivå (prognos på ca 3 % med tullrestitutionssystemet som det huvudsakliga systemet) och den aktuella nivån på exportpriserna från Indien, som redan innefattar subventioner, dras slutsatsen att dessa exportpriser inte skulle underskrida unionsindustrins priser, även om utjämningsåtgärderna för Indien togs bort. Man kan därför dra slutsatsen att exporten från Indien inte kommer att skada unionsindustrin, även om den subventioneras.
d) Indiska produktmixen
(142)
Den samarbetsvilliga indiska tillverkaren (som svarade för en betydande andel av den indiska importen till unionen) sålde i huvudsak teknisk sulfanilsyra och konkurrerade i första hand med den amerikanska och kinesiska importen, eftersom unionsindustrin inte tillverkade teknisk sulfanilsyra. I stort sett all Kokans export av sulfanilsyra till Turkiet, vilken skedde i stora mängder, var av teknisk kvalitet.
(143)
Unionsindustrin hävdade att användningen av teknisk sulfanilsyra till stor del överlappade användningen av ren sulfanilsyra och att konkurrensen mellan de båda kvalitetsklasserna därför var stor.
(144)
Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen bekräftades att utbytbarheten i praktiken är begränsad. Särskilt användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av den stora prisskillnaden (20-25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart. Det vidhålls därför att indiska tillverkare vid försäljningen av teknisk sulfanilsyra huvudsakligen konkurrerar med kinesiska och amerikanska produkter.
8. Slutsatser om återkommande skada
(145)
Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, som förklaras i skälen ovan, dras slutsatsen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna mot Indien sannolikt inte kommer att leda till att skadan återkommer på kort till medellång sikt.
E. UNIONENS INTRESSE
(146)
Eftersom det konstaterades att det inte var sannolikt att skadan skulle återkomma, var det inte nödvändigt att fastställa unionens intresse.
F. UTJÄMNINGSÅTGÄRDER AVSLUTAS
(147)
Samtliga parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för rekommendationen att upphäva de nuvarande utjämningsåtgärderna för import av sulfanilsyra från Indien. Berörda parter gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter det att dessa uppgifter meddelats. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.
(148)
Av ovanstående följer att de utjämningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Indien bör upphävas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionens beslut att godtaga det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan bör också upphävas.
(149)
Med tanke på att unionsindustrin börjat återhämta sig nyligen kommer kommissionen på begäran av unionstillverkaren att övervaka importen av den berörda produkten. Övervakningen kommer att begränsas till en period av två år efter det att denna förordning har offentliggjorts.
(150)
Den kommitté som inrättats genom artikel 25.1 i grundförordningen avgav inte något yttrande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Den slutgiltiga utjämningstull på import av sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060) med ursprung i Indien ska upphöra att gälla och förfarandet rörande denna import avslutas.
2. Kommissionens beslut 2006/37/EG om godtagande av det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indien) ska upphöra att gälla.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.