РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1295/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за създаване на програма „Творческа Европа“ (2014 - 2020 г.) и за отмяна на Решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 166, параграф 4, член 167, параграф 5, първо тире и член 173, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) е залегнал стремежът за все по-тесен съюз между народите на Европа, а на Съюза се поставя задачата, inter alia, да допринесе за разцвета на културите на държавите-членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно гарантира осигуряването на условията, необходими за конкурентоспособността на промишлеността в Съюза. В това отношение, когато е необходимо, Съюзът подкрепя и допълва действията, които държавите-членки предприемат за зачитане на културното и езиковото многообразие в съответствие с член 167 от ДФЕС и Конвенцията на Юнеско от 2005 г. за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване („Конвенция на Юнеско от 2005 г.“), за засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството и за улесняване на приспособяването към промените в промишлеността.
(2)
Подкрепата от Съюза за секторите на културата и творчеството се основава главно на придобития опит с програмите на Съюза, създадени с Решение № 1718/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) („програма МЕДИА“), Решение № 1855/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) („програма „Култура“) и с Решение № 1041/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) („програма МЕДИА Мундус“). Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) (действие „Европейска столица на културата“) и Решение № 1194/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8) („действие „Знак за европейско наследство“) също допринасят за действията на Съюза в подкрепа на секторите на културата и творчеството.
(3)
Съобщението на Комисията относно Европейската програма за култура в глобализиращия се свят, одобрена от Съвета с резолюцията му от 16 ноември 2007 г. (9) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (10), поставя целите за бъдещите дейности на Съюза в секторите на културата и творчеството. Тя има за цел поощряване на културното многообразие и междукултурния диалог и насърчаване на културата като стимул за творческата дейност при осигуряването на растеж и заетост, а също и като жизненоважен елемент в международните отношения на Съюза.
(4)
Що се отнася до Хартата на основните права на Европейския съюз, и по-специално членове 11, 21 и 22 от нея, секторите на културата и творчеството имат важен принос в борбата срещу всички форми на дискриминация, включително расизма и ксенофобията, и представляват важна трибуна за свободата на изразяването на мнение и за насърчаване на зачитането на културното и езиковото многообразие.
(5)
В Конвенцията на Юнеско от 2005 г., която влезе в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, се подчертава, че културните дейности, културните продукти и услуги имат както икономически, така и културен характер, защото са носители на самобитност, на ценности и смисъл, и следователно не трябва да се третират като имащи само търговска стойност. Посочената конвенция е насочена към укрепване на международното сътрудничество, включително международни споразумения за съвместни продукции и съвместно разпространение, и към солидарност, създаваща предпоставки за формите на културно изразяване във всички държави и от всички хора. В конвенцията се заявява също да се обърне дължимото внимание на специфичното положение и потребности на различните социални групи, включително на лицата, които принадлежат към малцинства. Съответно една програма за подкрепа на секторите на културата и творчеството следва да насърчава културното многообразие на международно равнище в съответствие с Конвенцията.
(6)
Популяризирането на материалното и нематериалното културно наследство inter alia в контекста на Конвенцията на Юнеско от 2003 г. за опазване на нематериалното културно наследство и на Конвенцията на Юнеско от 1972 г. за опазване на световното културно и природно наследство, следва да допринася също така за повишаването на стойността на съответните места, като същевременно на хората се създава чувството за принадлежност към културната и историческата стойност на такива места.
(7)
В Съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегия Европа 2020“) е набелязана стратегия, която има за цел превръщането на Съюза в интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика с високо ниво на заетост, производителност и социално сближаване. В посоченото съобщение Комисията отбеляза, че е необходимо Съюзът да осигури рамка от по-привлекателни условия за развитие на иновациите и творчеството. В това отношение секторите на културата и творчеството са източник на новаторски идеи, които могат да се превърнат в продукти и услуги, създаващи растеж и работни места и спомагащи за справянето с някои обществени промени. Освен това постигнатите отлични резултати и конкурентоспособност в тези сектори са главно резултат от усилията на хората на изкуството, творците и професионалистите, за които има необходимост да бъдат насърчавани. За тази цел достъпът до финансиране за секторите на културата и творчеството следва да бъде подобрен.
(8)
В заключенията си относно информационните услуги за мобилността за хора на изкуството и професионалисти в областта на културата (11) Съветът потвърди значението на мобилността на хората на изкуството и на професионалистите в областта на културата за Съюза и за постигането на целите по линия на стратегията „Европа 2020“ и отправи призив към държавите-членки и Комисията да улесняват в съответните си сфери на компетентност и при надлежно зачитане на принципа на субсидиарност предоставянето на изчерпателна и точна информация на хората на изкуството и на професионалистите в областта на културата, които желаят да бъдат мобилни на територията на Съюза.
(9)
За да се допринесе за укрепването на споделено културно пространство, е важно да се насърчава транснационалната мобилност на културните деятели и творците и транснационалното разпространение на културни и художествени творби, включително аудио-визуални творби и продукти, като по този начин се насърчава културният обмен и диалогът между културите.
(10)
Програмите „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ бяха предмет на редовен мониторинг и външна оценка, а относно тяхното бъдеще бяха организирани обществени консултации, от които се очертава изводът, че тези програми играят ключова роля за опазването и насърчаването на културното и езиковото многообразие на Европа и че са релевантни за нуждите на секторите на културата и творчеството. От тези дейности по мониторинг, оценка и консултации, а също и от различни независими проучвания, по-специално изследването на аспекта на предприемачеството в културата и творчеството, разглеждани като индустрии, става ясно, че тези сектори са изправени пред общи предизвикателства, а именно бързата промяна, предизвикана от навлизането на цифровите технологии и глобализацията, разпокъсаността на пазара, свързана с езиковото многообразие, затруднения достъп до финансиране, сложните административни процедури и недостига на сравними данни, като всичко това изисква да се предприемат действия на равнището на Съюза.
(11)
Поради своята същност европейските сектори на културата и творчеството се различават по езиков и национален признак, което води до богата и във висока степен независима културна среда, в която се откроява самобитността на различните културни традиции на европейското наследство. Същевременно обаче това разнообразие води до редица пречки, които възпрепятстват плавното транснационално движение на културните и творческите произведения и мобилността на културните дейци и творците в рамките на Съюза и извън него, което може да доведе до географски неравновесия, а вследствие на това - до ограничен избор за потребителя.
(12)
Като се има предвид, че европейските сектори на културата и творчеството се характеризират с езиково многообразие, което в някои сектори води до разпокъсаност на езиков принцип, съществена роля за разпространението на културните и художествените произведения, включително аудио-визуалните творби, играят субтитрите, дублирането и аудио описанието.
(13)
Преминаването към цифрови технологии оказва силно въздействие върху начина, по който културните произведения се създават, разпространяват, стигат до потребителя, потребяват се и се реализират икономически. Докато от една страна следва да се признае необходимостта от намиране на нов баланс между нарастващата достъпност на произведенията на културата и творчеството, справедливото възнаграждение на хората на изкуството и творците и появата на нови стопански модели, то от друга страна промените, пораждани от преминаването към цифровите технологии, предлагат широки възможности за европейските сектори на културата и творчеството и за европейското общество като цяло. По-ниските разходи за разпространение, новите канали за разпространение и възможностите за нова и по-широка публика, както и новите възможности за заемане на пазарни ниши са сред начините за улесняване на пазарния достъп и за разрастване на разпространението в световен мащаб на културни и художествени произведения. С цел пълно оползотворяване на тези възможности и приспособяване към навлизащите цифрови технологии и глобализацията, в секторите на културата и творчеството са необходими нови умения и по-широк достъп до финансиране с оглед обновяване на техническото оборудване, разработване на нови методи за производство и разпространение и адаптиране на стопанските модели.
(14)
Системата за финансиране на филмите се основава на съществуващите практики в областта на разпространението. Все повече нараства необходимостта обаче от насърчаване на привлекателни законни онлайн оферти и от стимул за иновациите. Поради това за създаването на нови стопански модели е от съществена важност да се поощряват нови форми на разпространение.
(15)
Цифровизацията на киносалоните е един от проблемите на дневен ред за редица оператори на малки киносалони, и по-специално операторите на едноекранни киносалони, поради високите цени на цифровото оборудване. Докато държавите-членки притежават първична компетентност в областта на културата и поради тази причина следва да продължават да разглеждат този въпрос на национално, регионално и местно равнище по целесъобразност, съществува възможност за финансиране от програмите и фондовете на Съюза, и по-специално програмите и фондовете, насочени към местно и регионално развитие.
(16)
Привличането на публика, особено що се отнася до младите хора, изисква конкретен ангажимент от страна на Съюза за подпомагане специално на медийната и филмовата грамотност.
(17)
Едно от най-големите предизвикателства за секторите на културата и творчеството, особено за микро-, малките и средните предприятия („МСП“) и микро-, малките и средните организации, включително организациите с нестопанска цел и неправителствените организации, е затрудненият достъп до средствата, които са им необходими за финансиране на дейности, растеж, поддържане и повишаване на конкурентоспособността или развиване на техните дейности в международен план. Докато това предизвикателство стои по принцип пред МСП, положението е значително утежнено в областта на културата и творчеството поради нематериалния характер на много от активите в тези сектори, естеството на дейността им, свързано с уникално сътворяване на прототипи, и присъщата им потребност да поемат рискове и да експериментират, за да извършват новаторска дейност. Тази необходимост от поемането на риск се нуждае от разбиране и от подкрепа също и от финансовия сектор.
(18)
Като пилотен проект Европейският алианс на творческите индустрии е междусекторна инициатива, която главно предоставя подкрепа на творческите отрасли на политическо равнище Целта е привличане на допълнителни средства за творческите отрасли и стимулиране търсенето на творчески услуги на пазара на други промишлености и отрасли. Изпробването на нови инструменти за по-широка подкрепа за иновациите в творческите отрасли ще послужи за създаването на платформа за дискусия и обмен относно политиката с участието на европейски, национални и регионални заинтересовани страни.
(19)
Обединяването на съществуващите отделни програми на Съюза в секторите на културата и творчеството „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ в една цялостна програма („програмата“) би подпомогнало по-ефективно МСП и микро-, малките и средните организации в усилията им да се възползват от възможностите, които предлагат преминаването към цифровите технологии и глобализацията, и би им помогнало при решаването на проблемите, които в момента водят до разпокъсване на пазара. За да бъде ефективна, програмата следва да отчита специфичното естество на различните сектори, техните различни целеви групи и конкретните им потребности чрез прилагане на специфични подходи в рамките на две независими подпрограми и междусекторно направление. По-специално, в процеса на изпълнение на програмата е важно да се осигури взаимодействието й с националните и регионалните стратегии за интелигентна специализация. За тази цел програмата следва да създаде последователна структура за подпомагане на различните сектори на културата и творчеството, която да се състои от система за безвъзмездни помощи, допълнена от финансов инструмент.
(20)
Програмата следва да взема предвид двойствения характер на културата и културните дейности, като отчита същинската и художествената стойност на културата от една страна, и икономическата стойност на тези сектори от друга, включително техния принос към творчеството, новаторството и социалното приобщаване в по-широк план за обществото.
(21)
При изпълнението на програмата следва да се вземе под внимание същинската стойност на културата и специфичното естество на секторите на културата и творчеството, в т.ч. значението на организациите с нестопанска цел и проектите по подпрограма „Култура“.
(22)
Самостоятелен финансов инструмент - Механизмът за гарантиране на секторите на културата и творчеството („механизмът за гарантиране“) следва да дава възможност на тези сектори като цяло да реализират растеж и следва да осигурява по-специално чрез ефекта на лоста достатъчно средства за нови дейности и възможности. Избрани финансови посредници следва да действат в полза на културните и творческите проекти, за да се гарантира балансиран портфейл от кредити по отношение на географското покритие и секторното представяне. Освен това публичните и частните организации играят важна роля в този контекст, за да бъде постигнат широк подход в рамките на механизма за гарантиране.
(23)
Следва също така да бъде осигурено финансиране за действието „Европейски столици на културата“ и за управлението на действието за Знака за европейско наследство, тъй като те допринасят за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство, за насърчаването на междукултурния диалог и взаимното разбиране и за повишаване на значимостта на културното наследство.
(24)
Освен държавите-членки и отвъдморските страни и територии, които отговарят на изискванията за участие в програмата съгласно член 58 от Решение 2001/822/ЕО на Съвета (12), програмата следва също така да бъде отворена при определени условия за участие на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия („ЕАСТ”), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство („ЕИП”), както и на Конфедерация Швейцария. Държавите в процес на присъединяване, държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, както и държавите от Европейската политика за съседство, също следва да могат да участват в програмата, освен по отношение на механизма за гарантиране.
(25)
Програмата следва да бъде отворена също и за действия за двустранно или многостранно сътрудничество с трети държави, въз основа на допълнителни средства за участие, които следва да бъдат определени, и специфични споразумения, които следва да бъдат договорени със съответните държави.
(26)
Следва да се насърчава сътрудничеството в областта на културата и аудио-визуалната дейност между програмата и международните организации, като Юнеско, Съвета на Европа, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие („ОИСР“) и Световната организация за интелектуална собственост („WIPO“).
(27)
Необходимо е да се гарантира европейската добавена стойност на всички действия и дейности по програмата, допълващият им характер по отношение на дейностите на държавите-членки, както и съответствието им с член 167, параграф 4 от ДФЕС и съгласуваността им с други дейности на Съюза, по-специално в областта на образованието, заетостта, вътрешния пазар, предприятията, младежта, здравето, гражданството и правосъдието, научните изследвания и иновациите, промишлената политика и политиката на сближаване, туризма и външните отношения, търговията и развитието и Програмата в областта на цифровите технологии.
(28)
В съответствие с принципите за оценка на изпълнението процедурите за мониторинг и оценка на програмата следва да включват изготвянето на ежегодни подробни доклади и следва да се основават на специфични, измерими, достижими, целесъобразни и обвързани със срокове цели и показатели, включително качествени цели и показатели. В процедурите за наблюдение и оценка се вземат под внимание работата на съответните участници като Евростат, както и констатациите на проекта ESS-net Culture и на Института по статистика на Юнеско. В тази връзка по отношение на аудио-визуалния сектор участието на Съюза в Европейската аудио-визуална обсерватория („Обсерваторията“) следва да продължи.
(29)
С цел да се осигури оптимален мониторинг и оценка през целия период на изпълнение на програмата, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС по отношение на приемането на допълнителни количествени и качествени показатели. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(30)
Както е посочено в доклада на Комисията от 30 юли 2010 г. относно въздействието на решенията на Европейския парламент и на Съвета за изменение на правното основание на европейските програми в областта на ученето през целия живот, културата, младежта и гражданството, значителното намаляване на сроковете в процедурите на управление доведе до повишаване на ефективността на програмите. Следва да се обърне особено внимание, за да се гарантира че административните и финансовите процедури продължават да бъдат опростявани, включително чрез използването на разумни, обективни и редовно актуализирани системи за определяне на еднократни суми, единични цени и финансиране с фиксирана ставка.
(31)
С цел да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(32)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета (14) Комисията възложи от 2009 г. насам на Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура осъществяването на задачи по изпълнението, свързани с управлението на действието на Съюза в областта на образованието, аудио-визуалната дейност и културата. Следователно Комисията, въз основа на анализ на разходите и ползите, може съгласно предвиденото в посочения регламент да използва съществуваща изпълнителна агенция при изпълнението на програмата.
(33)
В настоящия регламент се определя финансов пакет за целия период на изпълнение на програмата, съставляващ основна референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление (15), за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура.
(34)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагане на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, включително мерки за предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на загубени, недължимо платени или неправилно използвани средства и, по целесъобразност, налагане на административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 г. на Европейския парламент и на Съвета (16) („Финансовия регламент“).
(35)
С оглед дейността на Европейската служба за борба с измамите („OLAF“) и съгласно Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (17) и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (18) е необходимо разработването и прилагането на подходящи мерки за предотвратяване на измамите и събиране на средствата, които са били изгубени, предоставени или използвани по неправомерен начин.
(36)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно опазването, развитието и насърчаването на европейското културно и езиково многообразие и популяризирането на европейското културно наследство, както и засилването на конкурентоспособността на европейските сектори на културата и творчеството, и по-специално на аудио-визуалния сектор, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки предвид транснационалния и международния характер на програмата, а поради обхвата и очакваното въздействие, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(37)
Поради това решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО следва да бъдат отменени.
(38)
Следва да се предвидят разпоредби за мерки, уреждащи прехода от програмите „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ към програмата.
(39)
За да се сигури непрекъснатост на финансовата подкрепа, предвидена по програмата, на действието на органи, Комсията следва да е оправомощена по време на първоначалния етап от програмата да счита за допустими за финансиране разходите, пряко свързани с изпълнението на ползващите се от подкрепа дейности, дори когато те са направени от бенефициера преди подаването на заявлението за безвъзмездни средства.
(40)
За да се осигури непрекъснатост на финансовата подкрепа, предвидена по програмата, настоящият регламент следва да се прилага считано от 1 януари 2014 г. Поради спешност настоящият регламент следва да влезе в сила възможно най-бързо след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 1
Създаване и срок на действие
1. С настоящия регламент се създава програма „Творческа Европа“ с цел оказване на подкрепа за секторите на културата и творчеството в Европа („програмата“).
2. Програмата се прилага за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„сектори на културата и творчеството“ означава всички сектори, чиито дейности се основават на културни ценности и/или художествени и други творчески форми на изразяване, независимо дали тези дейности са пазарно ориентирани или не, без оглед на вида организация, която ги осъществява, както и без оглед на начина на финансиране на същата организация. Тези дейности включват разработването, създаването, производството, разпространението и съхраняването на стоки и услуги, които представляват културни, художествени или други творчески форми на изразяване, както и свързани с тях функции, като образование или управление. Секторите на културата и творчеството включват, inter alia архитектура, архиви, библиотеки и музеи, художествени занаяти, аудио-визуална дейност (включително филми, телевизия, видеоигри и мултимедийни продукти), материално и нематериално културно наследство, проектиране, фестивали, музика, литература, сценично изкуство, издателска дейност, радио и изобразително изкуство;
2)
„МСП“ означава микро-, малки и средни предприятия съобразно определението им в Препоръка 2003/361/ЕО (19);
3)
„участващи финансови посредници“ означава финансови посредници по смисъла на член 139, параграф 4, втора алинея от Финансовия регламент, подбрани по линия на механизма за гарантиране в съответствие с Финансовия регламент и с приложение I към настоящия регламент, които предоставят или възнамеряват да предоставят:
а)
заеми на МСП и на микро-, малки и средни организации в секторите на културата и творчеството (гаранции от Европейския инвестиционен фонд („ЕИФ“)); или
б)
гаранции по заеми на други финансови посредници, които предоставят заеми на МСП и на микро-, малки и средни организации в секторите на културата и творчеството (насрещни гаранции от ЕИФ);
4)
„доставчици за изграждане на капацитет“ означава образувания, които са способни да предоставят експертен опит в съответствие с приложение I, за да позволят на участващите финансови посредници ефективно да оценяват спецификата и рисковете, свързани с МСП и с микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството и с техните проекти.
Член 3
Общи цели
Общите цели на програмата са:
a)
опазване, развитие и насърчаване на европейското езиково и културно многообразие и популяризиране на европейското културно наследство;
б)
засилване на конкурентоспособността на европейските сектори на културата и творчеството, и по-специално на тази на аудио-визуалния сектор, с цел насърчаването на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
Член 4
Конкретни цели
Конкретните цели на програмата са:
a)
предоставяне на подкрепа, свързана с възможностите за извеждане на дейността на европейските сектори на културата и творчеството на транснационално и международно равнище;
б)
насърчаване на транснационалното разпространение на културните и творческите произведения и на транснационалната мобилност на културните деятели и творците, и по-специално хората на изкуството, както и привличане на нова и по-широка публика и подобряване на достъпа до културни и творчески произведения в Съюза и извън него с особена насоченост към децата, младите хора, лицата с увреждания и слабо представените групи;
в)
укрепване на финансовия капацитет на МСП и на микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството по устойчив начин при стремеж същевременно да се осигури балансирано географско покритие и секторно представяне;
г)
поощряване на развитието на политиката, новаторството, творчеството, привличането на публика, както и новите стопански и управленчески модели посредством подкрепа за транснационално сътрудничество в областта на политиката.
Член 5
Европейска добавена стойност
1. Като се признава същинската и икономическата стойност на културата, програмата подкрепя действия и дейности, които се отличават с европейска добавена стойност в секторите на културата и творчеството. Тя допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и на нейните водещи инициативи.
2. Европейската добавена стойност се осигурява чрез един или няколко от следните ефекти:
a)
транснационалния характер на действията и дейностите, които допълват регионални, национални, международни програми и политики или други такива на Съюза, и въздействието на тези действия и дейности върху секторите на културата и творчеството, както и върху гражданите и познанията им за култури, които са различни от тяхната собствена;
б)
развитието и насърчаването на транснационално сътрудничество между културните деятели и творците, включително хората на изкуството, професионалистите в аудио-визуалната област, културните и творческите организации и аудио-визуалните оператори, съсредоточавайки се върху стимулирането на по-всеобхватни, бързи, ефективни и дългосрочни действия в отговор на глобалните предизвикателства;
в)
икономиите от мащаба и натрупването на критична маса, улеснявани от подкрепата от Съюза, които създават ефект на лоста за привличането на допълнителни средства;
г)
осигуряването на по-голяма равнопоставеност в европейските сектори на културата и творчеството, като бъдат взети предвид държавите с нисък производствен капацитет и/или държавите или регионите с ограничен в географско и/или езиково отношение район.
Член 6
Структура на програмата
Програмата се състои от:
a)
подпрограма „МЕДИА“;
б)
подпрограма „Култура“;
в)
междусекторно направление.
Член 7
Логограми на подпрограмите
1. Комисията гарантира видимостта на програмата чрез използването на логограми, които са специфични за всяка от подпрограмите.
2. Бенефициерите на подпрограма „МЕДИА“ използват нейната логограма, установена в приложение II. Комисията определя конкретни правила по използването на посочената логограма и ги изпраща на бенефициерите.
3. Бенефициерите на подпрограма „Култура“ използват логограма, която се определя от Комисията. Комисията установява конкретни правила по използването на тази логограма и ги изпраща на бенефициерите.
4. Комисията и информационните бюра по програмата „Творческа Европа“, посочени в член 16, също имат право да използват логограмите на подпрограмите.
Член 8
Достъп до програмата
1. Програмата насърчава културното многообразие на международно равнище в съответствие с Конвенцията на Юнеско от 2005 г.
2. Програмата е открита за участието на държавите-членки.
3. Без да се засяга параграф 4, програмата е отворена за участие и за следните държави, при условие че платят допълнителни средства за участие и че отговарят по отношение на подпрограма „МЕДИА“ на условията, установени в Директива 2010/13/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20):
a)
държавите в процес на присъединяване, държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия и процедури за участието на тези държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения, решенията на Съвета за асоцииране или други подобни споразумения;
б)
държавите, които са страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с посоченото споразумение;
в)
Конфедерация Швейцария, въз основа на двустранно споразумение, което да бъде сключено с тази държава;
г)
държавите от Европейската политика за съседство, в съответствие с процедурите, установени с тези държави въз основа на рамковите споразумения, в които се предвижда тяхното участие в програмите на Съюза.
4. Държавите, посочени в параграф 3, букви а) и г), се изключват от участие в механизма за гарантиране.
5. Програмата е отворена за действия, включващи двустранно или многостранно сътрудничество и насочени към определени държави или региони, въз основа на допълнителни средства за участие, плащани от, и специфични споразумения, които следва да бъдат договорени с тези държави или региони.
6. Програмата дава възможност за сътрудничество и съвместни действия с държави, които не участват в програмата, и с международни организации, действащи в секторите на културата и творчеството като Юнеско, Съвета на Европа, ОИСР или СОИС въз основа на съвместен принос за осъществяването на целите на програмата.
ГЛАВА II
Подпрограма „МЕДИА“
Член 9
Приоритети по подпрограма „МЕДИА“
1. Приоритетите, свързани с укрепването на капацитета на европейския аудио-визуален сектор за извършване на дейност на транснационално равнище, са следните:
a)
улесняване на придобиването и усъвършенстването на умения и компетентности от професионалистите в аудио-визуалната област и развитието на мрежи, включително използването на цифровите технологии, за да се осигури адаптирането към развитието на пазара, изпробването на нови подходи, свързани с привличането на публика и изпробването на нови стопански модели;
б)
засилване на капацитета на европейските оператори в аудио-визуалната сфера за разработване на аудио-визуални произведения с потенциал за разпространение в Съюза и извън него и улесняване на европейските и международните съвместни продукции, включително с телевизионни разпространители;
в)
насърчаване на обмена между предприятията чрез улесняване на достъпа до пазари и до стопански инструменти, позволяващи на аудио-визуалните оператори по-видимо присъствие на техните проекти на пазарите в Съюза и на международните пазари.
2. Приоритетите във връзка с насърчаването на транснационалното разпространение са следните:
a)
подкрепа за киноразпространението чрез транснационален маркетинг, изграждане на „отличителни марки“, разпространение и показване на аудио-визуални произведения;
б)
насърчаване на транснационалния маркетинг, изграждане на „отличителни марки“ и разпространение на аудио-визуални произведения на всички други платформи, несвързани с киноразпространението;
в)
подкрепа за привличане на публика като средство за стимулиране на интереса към европейските аудио-визуални произведения и подобряване на достъпа до тях, по-специално чрез популяризиране, организиране на събития, филмова грамотност и фестивали;
г)
поощряване на нови форми на разпространение с цел създаване на нови стопански модели.
Член 10
Мерки за подкрепа по подпрограма „МЕДИА“
За изпълнение на приоритетите, изложени в член 9, подпрограма „МЕДИА“ предоставя подкрепа за:
a)
разработването на цялостен набор от мерки за обучение, които насърчават придобиването и развиването на умения и компетенции от страна на аудио-визуалните експерти, обмена на знания и инициативите за изграждане на мрежи, в т.ч. интегрирането на цифрови технологии;
б)
разработването на европейски аудио-визуални произведения, по-специално на филми и телевизионни произведения, като например художествени, документални, детски и анимационни филми, както и интерактивни произведения, като например видеоигри и мултимедийни продукти, притежаващи по-голям потенциал за трансгранично разпространение;
в)
дейности, насочени към оказване на подкрепа на европейски аудио-визуални продуцентски дружества, по-специално независими продуцентски дружества, с оглед улесняване на европейските и международните съвместни продукции на аудио-визуални произведения, включително телевизионни произведения;
г)
дейности, които помагат на партньорите по европейски и международни копродукции да се срещат и/или оказват непряка подкрепа за аудио-визуални произведения, които са копродукция, чрез оказване на подкрепа за международните фондове за копродукции, установени в държава, участваща в програмата;
д)
улесняване на достъпа до професионални търговски прояви и пазари в аудио-визуалната сфера, както и използване на онлайн търговски инструменти в Съюза и извън него;
е)
създаване на системи за подкрепа на разпространението на европейските ненационални филми чрез киноразпространението и всякакви други видове платформи, както и за международни търговски дейности, по специално изготвянето на субтитри, дублаж и аудио описание на аудио-визуалните произведения;
ж)
улесняване на разпространението на европейските филми по целия свят, както и на международни филми в Съюза чрез всякакви платформи за разпространение, посредством международни проекти за сътрудничество в аудио-визуалния сектор;
з)
европейска мрежа от оператори на киносалони, в чиято програма е включен значителен дял ненационални европейски филми;
и)
инициативи за представяне и популяризиране на многообразието от европейски аудио-визуални произведения, включително късометражни филми като например фестивали и други събития за популяризиране;
й)
дейности, насочени към стимулиране на филмовата грамотност и повишаване на познанията на публиката за европейските аудио-визуални произведения и интереса й към тях, включително аудио-визуалното и кинематографичното наследство, преди всичко сред младата публика;
к)
новаторски действия за изпробване на нови стопански модели и инструменти в области, които има вероятност да бъдат повлияни от въвеждането и използването на цифровите технологии.
Член 11
Европейска аудио-визуална обсерватория
1. Съюзът е член на „Обсерваторията“ за срока на действие на програмата.
2. Участието на Съюза в Обсерваторията допринася за постигането на приоритетите на подпрограма „МЕДИА“ чрез:
a)
насърчаване на прозрачността и установяване на равнопоставени условия по отношение на достъпа до правна и финансова/пазарна информация и допринасяне за съпоставимостта на правната и статистическата информация;
б)
предоставяне на анализ на данните и на пазара, който е полезен за изготвянето на насоките на действие на подпрограмата „МЕДИА“ и за оценката на тяхното въздействие върху пазара.
3. Комисията представлява Съюза при неговите отношения с Обсерваторията.
ГЛАВА III
Подпрограма „Култура“
Член 12
Приоритети по подпрограма „Култура“
1. Приоритетите, свързани с укрепването на капацитета на секторите на културата и творчеството за извършване на дейност на транснационално равнище, са следните:
a)
подкрепа за действия, осигуряващи на деятелите на културата и творчеството умения, компетентности и знания, които допринасят за укрепването на секторите на културата и творчеството, включително насърчаване на адаптирането към цифровите технологии, изпробването на нови подходи за привличане на публика и изпробване на нови стопански и управленчески модели;
б)
подкрепа за дейности, даващи възможност за международно сътрудничество на деятелите на културата и творчеството и за професионално развитие и извършване на дейност в международен мащаб в рамките на Съюза и извън него, по възможност на основата на дългосрочни стратегии;
в)
предоставяне на подкрепа за засилване на капацитета на европейските културни и творчески организации и изграждане на международни мрежи с оглед улесняване на достъпа до професионални възможности.
2. Приоритетите, свързани с насърчаването на транснационалното разпространение и мобилността, са следните:
a)
подкрепа за международни турнета, прояви и изложби и фестивали;
б)
подкрепа за разпространението на европейската литература с оглед осигуряване на възможно най-широк достъп;
в)
подкрепа за привличането на публика като средство за стимулиране на интереса към европейските културни и творчески произведения и към материалното и нематериалното културно наследство и подобряване на достъпа до тях.
Член 13
Мерки за подкрепа по подпрограма „Култура“
1. За изпълнение на изложените в член 12 приоритети подпрограма „Култура“ предоставя подкрепа за:
a)
проекти за транснационално сътрудничество с цел обединяването на културни и творчески организации от различни държави при предприемането на секторни или междусекторни дейности;
б)
дейности на европейски мрежи от културни и творчески организации от различни държави;
в)
дейности на организации с европейска насоченост, които допринасят за развитие на нови таланти и стимулиране на транснационалната мобилност на деятелите на културата и творчеството и на разпространението на творбите, които притежават потенциал да оказват широко въздействие върху целия сектор и осигуряват трайни ефекти;
г)
превод на литературни произведения и тяхното по-нататъшно популяризиране;
д)
специфични действия, насочени към това богатството и разнообразието от европейски култури да стане по-видимо, и които стимулират междукултурния диалог и взаимното разбирателство, включително чрез награди на Съюза за култура, действието за европейски столици на културата и действието за Знак за европейско наследство.
2. Мерките за подкрепа, изложени в параграф 1, са насочени по-специално към подкрепа на проекти с нестопанска цел.
ГЛАВА IV
Междусекторно направление
Член 14
Механизъм за гарантиране за секторите на културата и творчеството
1. Комисията създава механизъм за гарантиране, насочен към секторите на културата и творчеството в Съюза.
Механизмът за гарантиране функционира като самостоятелен инструмент и се създава и управлява в съответствие с дял VIII от Финансовия регламент.
2. Механизмът за гарантиране има следните приоритети:
a)
улесняване на достъпа до финансиране за МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството;
б)
подобряване на способността на участващите финансови посредници за оценка на рисковете, свързани с МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството и с техните проекти, включително посредством техническа помощ, изграждане на познания и мерки за изграждане на мрежи.
Изпълнението на приоритетите се осъществява в съответствие с приложение I.
3. В съответствие с член 139, параграф 4 от Финансовия регламент Комисията прилага механизма за гарантиране в режим на непряко управление, възлагайки задачи на ЕИФ, както е посочено в член 58, параграф 1, буква в), подточка iii) от посочения регламент, при спазване на реда и условията на споразумение между Комисията и ЕИФ.
Член 15
Транснационално сътрудничество в областта на политиката
1. За насърчаване на транснационалното сътрудничество в областта на политиката междусекторното направление предоставя подкрепа за:
a)
транснационален обмен на опит, знания и умения относно нови стопански и управленчески модели, дейности за партньорско обучение и създаване на мрежи между културните и творческите организации и лицата, разработващи политиките, във връзка с развитието на секторите на културата и творчеството, чрез насърчаване на изграждането на цифрови мрежи, където е подходящо;
б)
събирането на пазарни данни, изследвания, анализи на пазара на труда и потребностите от умения, анализи на европейските и националните политики в областта на културата и подкрепа за статистически проучвания, основани на специфични за всеки сектор инструменти и критерии и оценки, включително измерване на всички аспекти на въздействието на програмата;
в)
плащането на вноската за членство на Съюза в Обсерваторията с цел подобряване събирането на данни и анализа по отношение на аудио-визуалния сектор;
г)
изпробване на нови и междусекторни стопански подходи, свързани с финансирането, разпространението и икономическата реализация на творбите и произведенията;
д)
провеждане на конференции, семинари и политически диалог, включително в областта на културната осведоменост и медийната грамотност чрез насърчаване на изграждането на цифрови мрежи, където е подходящо;
е)
информационните бюра по програмата „Творческа Европа“, посочени в член 16, и изпълнението на техните функции.
2. В срок до 30 юни 2014 г. Комисията извършва проучване на осъществимостта, като проучва възможността за събиране и анализиране на данни в секторите на културата и творчеството с изключение на аудио-визуалния сектор, и представя резултата от това проучване на Европейския парламент и на Съвета.
В зависимост от резултатите от проучването на осъществимостта Комисията може да представи предложение за изменение на настоящия регламент.
Член 16
Информационни бюра по програмата „Творческа Европа“
1. Държавите, участващи в програмата, установяват във взаимодействие с Комисията информационни бюра по програмата „Творческа Европа“ в съответствие със своето национално право и практика („бюра „Творческа Европа“).
2. Комисията поддържа мрежа от бюра „Творческа Европа“.
3. Бюрата „Творческа Европа“ изпълняват следните функции, като вземат предвид специфичните характеристики на всеки един сектор:
a)
даване на информация за програмата и популяризирането й в техните държави;
б)
подпомагане на секторите на културата и творчеството по отношение на програмата и предоставяне на основна информация относно други подходящи възможности за подпомагане, които са на разположение в рамките на политиката на Съюза;
в)
стимулиране на трансграничното сътрудничество в рамките на секторите на културата и творчеството;
г)
подпомагане на Комисията чрез съдействие по отношение на секторите на културата и творчеството в държавите, участващи в програмата, например посредством предоставяне на налични данни за тези сектори;
д)
подпомагане на Комисията за осигуряването на адекватна комуникационна дейност и разпространение на информация относно резултатите и въздействието на програмата;
е)
осигуряване на комуникацията и разпространението на информацията за предоставеното финансиране от Съюза и постигнатите резултати за държавата, в която се намират.
4. Комисията осигурява във взаимодействие с държавите-членки качеството и резултатите на услугите, предоставяни от бюрата „Творческа Европа“ посредством редовен и независим мониторинг и оценка.
ГЛАВА V
Резултати от изпълнението и разпространение на информация
Член 17
Съгласуваност и взаимно допълване
1. Съвместно с държавите-членки Комисията гарантира цялостната съгласуваност и взаимно допълване между програмата и:
a)
съответните политики на Съюза, като тези в областта на образованието, заетостта, здравеопазването, вътрешния пазар, Програмата в областта на цифровите технологии, младежта, гражданството, външните отношения, търговията, научноизследователската дейност и иновациите, предприятията, туризма, правосъдието, разширяването и развитието;
б)
други източници на финансиране от Съюза от значение в областта на политиката за културата и медиите, по-специално Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и програмите за научни изследвания и иновации, както и финансовите инструменти, свързани с правосъдието и гражданството, програмите за външно сътрудничество и инструментите за предприсъединителна помощ.
2. Настоящият регламент се прилага и изпълнява, без да се засягат международните ангажименти на Съюза.
Член 18
Мониторинг и оценка
1. Комисията осигурява редовен мониторинг и външна оценка на програма въз основа на качествените и количествените показатели за изпълнение, изложени по-долу:
a)
Показатели за общите цели, посочени в член 3:
i)
равнището на заетост в секторите на културата и творчеството, промяната в него и делът му от брутния вътрешен продукт;
ii)
броят на хората, които имат достъп до европейски културни и творчески произведения, включително, когато е възможно, произведения от страни, различни от собствената им страна;
б)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква а):
i)
мащабът на международните дейности на организациите в сферата на културата и творчеството и броят на създадените транснационални партньорства;
ii)
броят на проявите, организирани с цел обучение, и дейностите, подкрепяни от програмата, в резултат на които се е повишила компетентността и пригодността за заетост на културните деятели и професионалистите в аудио-визуалната област;
в)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква б) по отношение на подпрограмата „МЕДИА“:
i)
броят на продадените билети за ненационални европейски филми в Европа и за европейски филми по целия свят (на десет от най- важните неевропейски пазари) в кината;
ii)
процентът на европейските аудио-визуални произведения в кината, по телевизията и на цифровите платформи;
iii)
броят на хората в държавите-членки, които имат достъп до ненационални европейски аудио-визуални произведения и броят на хората, които имат достъп до европейски аудио-визуални произведения, в страните, участващи в програмата;
iv)
броят европейски видеоигри, произведени в Съюза, както и в страните, участващи в програмата;
г)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква б) по отношение на подпрограмата „Култура“:
i)
броят на хората, които пряко или косвено са засегнати от проекти, ползващи подкрепа по програмата;
ii)
броят на проектите, насочени към децата, младите хора и слабо представените групи, както и приблизителният брой на хората, до които тези проекти са достигнали;
д)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква в):
i)
обемът на заемите, гарантирани в рамките на механизма за гарантиране, категоризирани по национален произход, размер и сектори на МСП и на микро-, малките и средните организации;
ii)
обемът на отпуснатите заеми от участващи финансови посредници, категоризирани по национален произход;
iii)
броят и географското разпространение на участващите финансови посредници;
iv)
броят на МСП и микро-, малки и средни организации, които се ползват от механизма за гарантиране, категоризирани по национален произход, размер и сектори;
v)
средният процент на непогасяваните заеми;
vi)
постигнатият ефект на лоста по гарантираните заеми по отношение на индикативния ефект на лоста (1:5,7);
е)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква г):
i)
броят държави-членки, които при разработването на националните си политики използват резултатите от отворения метод на координация;
ii)
броят на новите инициативи и резултати от политиките.
2. Резултатите от процеса на наблюдение и оценка се вземат под внимание при изпълнението на програмата.
3. Освен редовния мониторинг на програмата Комисията представя междинен доклад за оценка въз основа на външна и независима оценка, в който:
a)
са включени качествени и количествени елементи с цел оценяване на ефективността на програмата при постигането на нейните цели, ефикасността на програмата, както и нейната европейска добавена стойност;
б)
са разгледани възможностите за опростяване на програмата и за подобряване на нейната вътрешна и външна съгласуваност, запазването на значимостта на нейните цели, както и приносът на мерките към изпълнението на приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
в)
са взети под внимание резултатите във връзка с оценката на дългосрочното въздействие на решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО.
4. В срок до 31 декември 2017 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета посочения в параграф 3 междинен доклад за оценка.
5. Въз основа на окончателна външна и независима оценка Комисията изготвя окончателен доклад за оценка, в който въз основа на подбраните количествени и качествени показатели се оценяват дългосрочният ефект и устойчивостта на въздействието на програмата. По отношение на конкретната цел, посочена в член 4, буква в), Комисията оценява и въздействието на механизма за гарантиране върху достъпа до банкови заеми и свързаните с това разходи за МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството.
6. В срок до 30 юни 2022 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета посочения в параграф 5 окончателен доклад за оценка.
Член 19
Комуникация и разпространение на информация
1. Комисията предоставя информация на държавите, участващи в програмата, относно проектите, които са получили финансиране от Съюза, като изпраща решенията за подбор в рамките на две седмици след тяхното приемане.
2. Бенефициерите по проектите, осъществявани с подкрепа от програмата, провеждат комуникационни дейности и разпространяват информация за полученото от Съюза финансиране и за постигнатите резултати.
3. Комисията осигурява разпространението на съответната информация сред бюрата „Творческа Европа“.
ГЛАВА VI
Делегирани актове
Член 20
Делегиране на правомощия на Комисията
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 21 за допълване на количествените и качествените показатели за постигнатите резултати, установени в член 18, параграф 1.
Член 21
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове по член 20 се предоставя на Комисията за целия период на действие на програмата.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 20, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява едновременно Европейския парламент и Съвета за него.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 20, влиза в сила само в случай че нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след уведомлението до тях за съответния акт, или ако преди изтичането на този срок както Европейският парламент, така и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
ГЛАВА VII
Разпоредби за изпълнение
Член 22
Изпълнение на програмата
1. Комисията изпълнява програмата в съответствие с Финансовия регламент.
2. Комисията приема посредством актове за изпълнение годишна работна програма за подпрограмите и междусекторното направление. В годишната работна програма Комисията осигурява последователното ежегодно изпълнение на общите и конкретните цели, изложени в членове 3 и 4, както и на приоритетите, установени в членове 9 и 12, и очертава очакваните резултати, методите за изпълнение, както и общата сума на плана за финансирането. Годишната работна програма съдържа също така описание на мерките, които ще бъдат финансирани, информация за разпределената за всяка мярка сума и приблизителен график на изпълнението.
По отношение на безвъзмездните средства в годишната работна програма се посочват приоритетите, допустимостта, критериите за подбор и отпускане на финансирането и максималният размер на съфинансирането. Финансовият принос на програмата е максимално 80 % от разходите по осъществяване на подкрепяните операции.
По отношение на механизма за гарантиране в годишната работна програма се посочват критериите за допустимост и подбор на финансовите посредници, критериите за недопускане, свързани със съдържанието на представените пред участващите финансови посредници проекти, годишно отпуснатите средства на ЕИФ, както и критериите за допустимост, подбор и отпускане на средства на доставчиците за изграждане на капацитет.
Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 23, параграф 4.
3. Комисията приема общите насоки за изпълнение на програмата в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 23, параграф 3.
Член 23
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет (Комитет на програма „Творческа Европа“). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът на програма „Творческа Европа“ може да заседава в специални състави, за да разглежда конкретни въпроси, свързани с подпрограмите и междусекторното направление.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 24
Финансови разпоредби
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. се определя в размер на 1 462 724 000 EUR по текущи цени.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите на многогодишната финансова рамка.
2. Финансовият пакет, посочен в параграф 1, се разпределя, както следва:
a)
най-малко 56 % за подпрограма „МЕДИА“;
б)
най-малко 31 % за подпрограма „Култура“;
в)
най-много 13 % за междусекторното направление, като най-малко 4 % се заделят за мерки за транснационално сътрудничество, изброени в член 15, и за бюрата „Творческа Европа“.
3. Административните разходи, свързани с изпълнението на програмата, образуват част от отпуснатите средства по параграф 2, а общата сума на тези разходи не надвишава 7 % от бюджета на програмата, от които 5 % се разпределят за изпълнението на подпрограма „МЕДИА“, а 2 % - за изпълнението на подпрограма „Култура“.
4. С финансовия пакет, посочен в параграф 1 може да бъдат покривани и разходи, свързани с дейности по подготовката, наблюдението, контрола, одита и оценката, които са непосредствено необходими за управлението на програмата и за постигането на нейните цели; по-специално проучвания, експертни срещи, информационни и комуникационни дейности, включително институционална комуникация на политическите приоритети на Съюза от гледна точка на общите цели на настоящата програма и разходи, свързани с компютърните мрежи за обработка и обмен на информация, както и всякакви други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията при управлението на програмата.
5. С финансовия пакет, посочен в параграф 1могат да се покриват разходите за техническо и административно съдействие, необходимо за осигуряване на прехода между мерките, приети с решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО, и настоящия регламент.
Ако е необходимо, бюджетни кредити могат да бъдат включени в бюджета и след 2020 г. с цел покриването на подобни разходи за управлението на действията, които не са приключили до 31 декември 2020 г.
6. Чрез дерогация от член 130, параграф 2 от Финансовия регламент и в надлежно обосновани случаи Комисията може да приеме за допустими разходи, които са пряко свързани с изпълнението на ползващите се от подкрепа действия и дейности, дори когато те са направени от бенефициера преди подаването на заявлението за безвъзмездни средства.
Член 25
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани по силата на настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и инспекции, и при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и проверки и инспекции на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата.
3. OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013, с цел да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза, във връзка със споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по програмата.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, договорите, споразуменията и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се овластяват да провеждат одити и разследвания съгласно съответните техни компетенции.
ГЛАВА VIII
Окончателни разпоредби
Член 26
Отмяна и преходни разпоредби
1. Решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Дейностите, предприети до 31 декември 2013 г. въз основа на решенията, посочени в параграф 1, продължават, до приключването им, да се управляват в съответствие с посочените решения.
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1295/2013
av den 11 december 2013
om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014-2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 166.4, artikel 167.5 första strecksatsen samt artikel 173.3,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och
av följande skäl:
(1)
Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) syftar till en allt närmare union mellan Europas folk och ger bland annat unionen i uppgift att bidra till att medlemsstaternas kulturer blomstrar alltmedan deras nationella och regionala mångfald respekteras, och samtidigt ser till att förutsättningarna för unionens konkurrenskraft är på plats. I det hänseendet stöder och kompletterar unionen, där detta är nödvändigt, medlemsstaternas insatser som syftar till att respektera och främja den kulturella och språkliga mångfalden, i enlighet med artikel 167 i EUF-fördraget och Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturella uttryck (nedan kallad 2005 års Unescokonvention), samt förstärker konkurrenskraften i kulturella och kreativa sektorer och underlättar anpassningen till förändringar i näringslivet.
(2)
Unionens stöd till de kulturella och kreativa sektorerna bygger huvudsakligen på erfarenheterna från de unionsprogram som återfinns i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG (4) (Mediaprogrammet), Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG (5) (Kulturprogrammet) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 1041/2009/EG (6) (Media Mundus). Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG (7) (gemenskapsåtgärden för Europeisk kulturhuvudstad) samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1194/2011 (8) (insatsen för det europeiska kulturarvsmärket) bidrar också till unionens stöd för de kulturella och kreativa sektorerna.
(3)
I kommissionens meddelande om En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld, som godkändes av rådet i dess resolution av den 16 november 2007 (9) och av Europaparlamentet i dess resolution av den 10 april 2008 (10), anges målen för unionens framtida verksamhet inom de kulturella och kreativa sektorerna. Verksamheten syftar till att främja kulturell mångfald och interkulturell dialog, kulturen som en katalysator för kreativitet inom ramen för tillväxt och sysselsättning och som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser.
(4)
Vad gäller Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i synnerhet artiklarna 11, 21 och 22 utgör de kulturella och kreativa sektorerna ett viktigt bidrag i kampen mot alla slag av diskriminering, inbegripet rasism och främlingsfientlighet, och de är viktiga plattformar för yttrandefriheten och för främjandet av respekten för den kulturella och språkliga mångfalden.
(5)
2005 års Unescokonvention, som trädde i kraft den 18 mars 2007, och som unionen är part i, understryker att kulturella verksamheter, varor och tjänster är av både ekonomisk och kulturell art eftersom de är bärare av identiteter, värderingar och betydelser och därför inte bör behandlas som om de enbart har ett ekonomiskt värde. Konventionen syftar till att stärka det internationella samarbetet, däribland internationella avtal om samproduktion och samdistribution, och solidaritet för att främja alla länders och personers kulturella uttryck. Det anges även i konventionen att vederbörlig hänsyn ska tas till de särskilda villkoren och behoven hos olika sociala grupper, däribland personer som tillhör minoriteter. Ett stödprogram för de kulturella och kreativa sektorerna bör därför främja kulturell mångfald på internationell nivå i linje med den konventionen.
(6)
Främjandet av det materiella och immateriella kulturarvet, med beaktande av bland annat. Unescos konvention om skydd för det immateriella kulturarvet från 2003 och Unescos konvention om skydd för världens kultur- och naturarv från 1972, bör också bidra till att öka de berörda platsernas värde samtidigt som det ska ge människorna en känsla av samhörighet med dessa platsers kulturella och historiska värde.
(7)
I kommissionens meddelande med titeln Europa 2020 - En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) fastställs en strategi som syftar till att göra unionen till en smart och hållbar ekonomi för alla med en hög nivå av sysselsättning, produktivitet och social sammanhållning. I det meddelandet noterade kommissionen att unionen måste tillhandahålla mer attraktiva ramvillkor för innovation och kreativitet. De kulturella och kreativa sektorerna är i det avseendet en källa till innovativa idéer som kan omvandlas till produkter och tjänster som skapar tillväxt och arbetstillfällen och bidrar till att hantera samhällsförändringar. Dessutom är spetskompetens och konkurrenskraft i dessa sektorer huvudsakligen resultatet av insatser från konstnärer, kreatörer och yrkesverksamma som behöver främjas. I det syftet bör därför tillgången till finansiering för de kulturella och kreativa sektorerna förbättras.
(8)
I dess slutsatser om informationstjänster och rörlighet för konstnärer och kulturarbetare (11) bekräftar rådet att rörlighet för konstnärer och kulturarbetare är viktig för unionen och för att uppnå dess mål i Europa 2020-strategin, och medlemsstaterna och kommissionen uppmanades att inom sina respektive kompetensområden och med vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen underlätta tillhandahållandet av heltäckande och korrekt information till konstnärer och kulturarbetare som vill röra sig inom unionen.
(9)
För att bidra till en förstärkning av det gemensamma kulturområdet är det viktigt att främja den transnationella rörligheten för kulturella och kreativa aktörer och den transnationella cirkulationen för kulturella och kreativa verk, inbegripet audiovisuella verk och produkter, och därmed främjar kulturutbyte och en interkulturell dialog.
(10)
Media-, Kultur- och Media Mundusprogrammen har varit föremål för regelbunden kontroll och extern utvärdering, och det har hållits offentliga samråd kring deras framtid, av vilka det framgår att programmen har en mycket viktig uppgift när det gäller att värna om och främja Europas kulturella och språkliga mångfald och att de är av betydelse för de kulturella och kreativa sektorernas behov. Det framgår också av dessa kontroll-, utvärderings- och samrådsverksamheter, samt av olika oberoende undersökningar, särskilt undersökningen om de kulturella och kreativa näringarnas entreprenörsdimension, att dessa sektorer står inför gemensamma utmaningar, nämligen den snabba förändringen till följd av övergången till digital teknik och globaliseringen, marknadsfragmenteringen på grund av den språkliga mångfalden, svårigheter att få tillgång till finansiering, komplexa administrativa förfaranden och brist på jämförbara data, vilka alla kräver insatser på unionsnivå.
(11)
De europeiska kulturella och kreativa sektorerna är till sin natur diversifierade mellan olika länder och språk, vilket leder till ett kulturellt rikt och mycket oberoende kulturlandskap som låter de olika kulturella traditionerna i Europas kulturarv komma till uttryck. En sådan diversifiering leder dock också till en rad hinder som försvårar en smidig transnationell cirkulation för kulturella och kreativa verk och begränsar rörligheten för kulturella och kreativa aktörer i och utanför unionen, vilket kan skapa geografisk obalans, och följaktligen till ett begränsat val för konsumenten.
(12)
Eftersom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna kännetecknas av språklig mångfald, vilket i vissa sektorer leder till fragmentering mellan olika språk, är textning, dubbning och syntolkning avgörande för cirkulation av kulturella och kreativa verk, inbegripet audiovisuella verk.
(13)
Övergången till digital teknik har en mycket stark inverkan på hur kulturella och kreativa varor och tjänster framställs, sprids, konsumeras och omräknas i pengar. Behovet av att hitta en ny balans mellan den ökade tillgången till kulturella och kreativa verk, en skälig ersättning för konstnärer och kreatörer och framväxten av nya affärsmodeller erkänns, men samtidigt erbjuder förändringarna till följd av övergången till digitalteknik stora möjligheter för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa och det europeiska samhället i allmänhet. Lägre distributionskostnader, nya distributionskanaler, potentialen för nya och utvidgade publiker och nya möjligheter för nischprodukter kan underlätta tillgången till och öka cirkulationen av kulturella och kreativa verk i hela världen. För att till fullo utnyttja de möjligheterna och anpassa sig till det läge som det digitala skiftet och globaliseringen skapar måste de kulturella och kreativa sektorerna utarbeta nya färdigheter och de behöver bättre tillgång till finansiering för att uppgradera sin utrustning, utveckla nya produktions- och distributionsmetoder och anpassa sina affärsmodeller.
(14)
Rådande distributionsformer ligger till grund för systemet för filmfinansiering. Det finns dock ett allt större behov att främja framväxten av attraktiva lagliga utbud på nätet och uppmuntra till innovation. Därför är det väsentligt att främja nya distributionssätt för att få nya affärsmodeller att växa fram.
(15)
Digitaliseringen av biografer har varit ett långvarigt problem för många små biografägare, särskilt av ensalongsbiografer, på grund av de höga kostnaderna för den digitala utrustningen. Medlemsstaterna har visserligen huvudansvaret för kultur och bör därför fortsätta att behandla den frågan på nationell, regional och lokal nivå, beroende på vad som är tillämpligt, men det finns möjligheter till finansiering från unionens program och fonder, särskilt från sådana som är inriktade på lokal och regional utveckling.
(16)
Publikutveckling, i synnerhet vad gäller unga, kräver ett särskilt åtagande från unionens sida att särskilt stödja medie- och filmkunnighet.
(17)
En av de största utmaningarna för de kulturella och kreativa sektorerna, särskilt mikroföretag och små och medelstora företag, samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer, däribland icke-vinstdrivande och icke-statliga organisationer, är deras svårighet att anskaffa de medel de behöver för att bekosta sin verksamhet, växa och behålla och öka sin konkurrenskraft eller göra sin verksamhet mer internationell. Medan det är en vanlig utmaning för små och medelstora företag allmänt sett, är situationen avsevärt svårare i de kulturella och kreativa sektorerna på grund av att många av deras tillgångar är immateriella, att deras verksamhet är av prototypisk art och att de har ett ofrånkomligt behov av att ta risker och experimentera för att kunna nyskapa. Sådant risktagande måste få förståelse och stöd, även av finanssektorn.
(18)
Som pilotprojekt är alliansen för europeiska kreativa sektorer ett sektorsövergripande initiativ som i första hand stöder de kreativa företagen på policynivå. Initiativet syftar till att anskaffa ytterligare medel för de kreativa näringarna och främja efterfrågan på dessa näringars tjänster hos andra branscher och sektorer. Nya verktyg för bättre stöd till innovation inom de kreativa näringarna kommer att testas och detta kommer att delas inom en policyutvecklingsplattformbestående av intressenter på europeisk, nationell och regional nivå.
(19)
Sammanförandet av de nuvarande Media-, Kultur- och Media Mundusprogrammen inom de kulturella och kreativa sektorerna i ett enda övergripande program (nedan kallat programmet) skulle mer effektivt stödja små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer i deras ansträngningar att ta till vara de möjligheter som övergången till digital teknik och globaliseringen erbjuder, och skulle dessutom hjälpa dem att ta itu med de frågor som för närvarande leder till en fragmentering av marknaden. För att programmet ska bli effektivt bör med hjälp av skräddarsydda tillvägagångssätt inom två oberoende delprogram och ett sektorsövergripande programområde hänsyn tas till de olika sektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och specifika behov. Det är särskilt viktigt att se till att det vid genomförandet finns synergieffekter mellan programmet och de nationella och regionala strategierna för smart specialisering. För det ändamålet bör programmet inrätta en sammanhängande stödstruktur för de olika kulturella och kreativa sektorerna, bestående av ett bidragssystem och ett kompletterande finansieringsinstrument.
(20)
Programmet bör ta kulturens och den kulturella verksamhetens dubbla funktion i beaktande genom ett erkännande av å ena sidan det inneboende och artistiska värdet av kulturen och å andra sidan det ekonomiska värdet av dessa sektorer inbegripet deras bidrag till kreativitet, innovation och social delaktighet i samhället i vidare bemärkelse.
(21)
Vid genomförandet av programmet bör hänsyn tas till det inneboende värdet av kulturen och de kulturella och kreativa sektorernas specifika karaktär, inbegripet betydelsen av icke vinstdrivande organisationer och projekt inom delprogrammet Kultur.
(22)
Ett självfinansieringsinstrument, lånegarantin för de kulturella och kreativa sektorerna (nedan kallad lånegarantin), bör göra det möjligt för dessa sektorer i stort att växa, och bör framför allt tillhandahålla tillräckliga resurser för nya insatser och möjligheter. Utvalda finansiella förmedlare bör agera till förmån för kulturella och kreativa projekt för att säkerställa en balanserad låneportfölj i fråga om geografisk täckning och sektorsmässig representation. Dessutom har offentliga och privata organisationer en viktig roll att spela i det sammanhanget för att ett brett angreppssätt för lånegarantin ska kunna uppnås.
(23)
Finansiering bör även tillhandahållas för gemenskapsåtgärden för Europeisk kulturhuvudstad och för administrationen av insatsen för det europeiska kulturarvsmärket, eftersom de bidrar till en starkare känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturområde, till att stimulera interkulturell dialog och ömsesidig förståelse och till att framhäva kulturarvets värde.
(24)
Förutom medlemsstater och utomeuropeiska länder och territorier som får delta i programmet enligt artikel 58 i rådets beslut 2001/822/EG (12), bör programmet också, på vissa villkor, vara öppet för deltagande av de länder i den europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är parter till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och för Schweiz. Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer som omfattas av anslutningsstrategin liksom länderna som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör också kunna få delta i programmet, med undantag avseende lånegarantin.
(25)
Programmet bör dessutom vara öppet för bilateralt eller multilateralt samarbete med tredjeländer på grundval av tilläggsanslag som ska fastställas och särskilda arrangemang som de berörda parterna ska komma överens om.
(26)
Samarbetet bör främjas på de kulturella och det audiovisuella områdena mellan programmet och internationella organisationer såsom Unesco, Europarådet, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo).
(27)
Det är nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder och verksamheter inom programmet har ett europeiskt mervärde, att de kompletterar medlemsstaternas verksamhet samt överensstämmer med artikel 167.4 i EUF-fördraget och är förenliga med annan unionsverksamhet, särskilt inom utbildning, sysselsättning, den inre marknaden, företagande, ungdom, hälsa, medborgarskap och rättvisa, forskning och innovation, industri- och sammanhållningspolitik, turism och yttre förbindelser, handel och utveckling samt den digitala agendan.
(28)
Enligt principerna för resultatbedömning bör förfarandena för kontroll och utvärdering av programmet inbegripa utförliga årliga rapporter och hänvisa till specifika, mätbara, uppnåeliga, relevanta och tidsbundna mål och indikatorer, även kvalitativa. Förfarandena för kontroll och utvärdering bör beakta det arbete som utförs av relevanta aktörer, såsom Eurostat och resultaten av kulturprojektet inom ESS-net samt Unescos statistikinstitut. I det sammanhanget bör, vad gäller den audiovisuella sektorn, unionens deltagande i Europeiska audiovisuella observationsorganet (nedan kallat observatoriet) fortsätta.
(29)
I syfte att garantera en optimal kontroll och utvärdering av programmet under hela dess löptid bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på antagandet av ytterligare kvantitativa och kvalitativa indikatorer. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(30)
Enligt kommissionens rapport av den 30 juli 2010 om effekterna av Europaparlamentets och rådets ändring av de rättsliga grunderna för de europeiska programmen inom livslångt lärande, kultur, ungdom och medborgarskap har den avsevärt förkortade tiden för ansökningsförfaranden ökat programmens effektivitet. Det bör särskilt ses till att administrativa och finansiella förfaranden fortsätter att förenklas, bland annat genom användning av sunda, objektiva och regelbundet uppdaterade system för att bestämma fasta belopp, enhetskostnader och finansiering till en schablonsats.
(31)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionens tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (13).
(32)
I enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 (14) har kommissionen sedan 2009 anförtrott genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur genomförandeuppgifter för förvaltningen av programmet för unionsverksamhet inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur. Kommissionen får därför med ledning av en analys om kostnadseffektivitet använda ett befintligt genomförandeorgan för genomförandet av programmet, enligt vad som föreskrivs i den förordningen.
(33)
I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela programmets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (15) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
(34)
Unionens ekonomiska intressen bör under hela utgiftscykeln skyddas med hjälp av proportionerliga åtgärder, inklusive åtgärder för förebyggande, spårning och utredning av oriktigheter, återkrävande av sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och vid behov fastställande av administrativa sanktioner och bötesstraff, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (16) (nedan kallad budgetförordningen).
(35)
Vad gäller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och enligt rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (18), bör lämpliga åtgärder utarbetas och genomföras för att förhindra bedrägerier samt för att driva in medel som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.
(36)
Eftersom målen för denna förordning, nämligen att skydda, utveckla och främja Europas kulturella och språkliga mångfald, att främja Europas kulturarv och att stärka konkurrenskraften för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa, särskilt den audiovisuella sektorn, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, med hänsyn till programmets transnationella och internationella natur, utan snarare, på grund av dess skalfördelar och förväntade effekter, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(37)
Beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG bör därför upphävas.
(38)
Det bör fastställas åtgärder för övergången från Media-, Kultur- och Media Mundusprogrammen till programmet.
(39)
I syfte att säkerställa kontinuiteten i det finansieringsstöd som föreskrivs i detta program, bör kommissionen kunna bedöma att de kostnader som är direkt knutna till genomförandet av de åtgärder och verksamheter som får stöd som bidragsberättigande, även om de uppkommit för bidragsmottagaren innan ansökan om bidrag lämnades in.
(40)
I syfte att säkerställa kontinuiteten i det finansieringsstöd som föreskrivs i detta program, bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2014. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
Inrättande och varaktighet
1. Genom denna förordning inrättas programmet Kreativa Europa (nedan kallat programmet) för att stödja de kulturella och kreativa sektorerna i Europa.
2. Programmet ska genomföras från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning avses med
1. de kulturella och kreativa sektorerna: alla sektorer vars verksamhet bygger på kulturella värden och/eller konstnärliga och andra kreativa uttryck, oavsett om den verksamheten är marknadsorienterad eller inte, oavsett vilken struktur som genomför den och oavsett hur den strukturen är finansierad. I verksamheten ingår utveckling, skapande, produktion, spridning och bevarande av varor och tjänster som förkroppsligar kulturella, konstnärliga eller andra kreativa uttryck samt närliggande funktioner som utbildning eller förvaltning. I de kulturella och kreativa sektorerna ingår bland annat arkitektur, arkiv, bibliotek och museer, konsthantverk, det audiovisuella området (detta inkluderar film, television, dataspel och multimedia), materiellt och immateriellt kulturarv, design, festivaler, musik, litteratur, scenkonst, förlagsverksamhet, radio och bildkonst,
2. små och medelstora företag: mikroföretag samt små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (19).
3. medverkande finansiella förmedlare: finansiella intermediärer i den mening som avses i artikel 139.4 andra stycket budgetförordningen, som valts ut i enlighet med lånegarantin i enlighet med budgetförordningen och bilaga I till den här förordningen, och som tillhandahåller eller planerar att tillhandahålla
a)
lån till små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna (garantier från Europeiska investeringsfonden (EIF) eller
b)
lånegarantier till andra finansiella förmedlare som tillhandahåller lån till små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna (motgarantier från EIF).
4) tillhandahållare av kapacitetsuppbyggnadstjänster: enheter med förmåga att tillhandahålla sakkunskap i enlighet med bilaga I för att göra det möjligt för medverkande finansiella förmedlare att effektivt bedöma särdrag hos och risker förbundna med små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och med deras projekt.
Artikel 3
Allmänna mål
Programmets allmänna mål ska vara följande:
a)
Skydda, utveckla och främja Europas kulturella och språkliga mångfald och främja Europas kulturarv.
b)
Stärka de europeiska kulturella och kreativa sektorernas konkurrenskraft, särskilt den audiovisuella sektorn, för att främja smart och hållbar tillväxt för alla.
Artikel 4
Särskilda mål
Programmet ska ha följande särskilda mål:
a)
Stödja de europeiska kulturella och kreativa sektorernas förmåga att verka transnationellt och internationellt.
b)
Främja den transnationella cirkulationen för kulturella och kreativa verk och kulturella och kreativa aktörers transnationella rörlighet, i synnerhet konstnärer, och nå ut till ny och större publik samt förbättra tillgången till kulturella och kreativa verk i och utanför unionen med särskild inriktning på barn, unga, personer med funktionsnedsättningar samt underrepresenterade grupper.
c)
Stärka den finansiella kapaciteten hos små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom kulturella och kreativa sektorer på ett hållbart sätt, samtidigt som säkerställande av en välavvägd geografisk täckning och sektorsmässig representation strävas efter.
d)
Främja utarbetandet av policyutveckling, innovation, kreativitet, publikutveckling och nya affärs- och ledningsmodeller genom stöd till transnationellt policysamarbete.
Artikel 5
Europeiskt mervärde
1. Som ett erkännande av kulturens inneboende och ekonomiska värde ska programmet stödja åtgärder och verksamheter som har ett europeiskt mervärde inom de kulturella och kreativa sektorerna. Det ska bidra till att uppnå målen i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ.
2. Det europeiska mervärdet ska säkerställas med hjälp av en eller fler av följande:
a)
Åtgärdernas och verksamheternas transnationella natur som kompletterar regionala, nationella, internationella och andra unionsprogram och politikområden och effekten av sådana åtgärder och verksamheter på de kulturella och kreativa sektorerna samt på medborgare och deras kunskap om andra kulturer än den egna.
b)
Utvecklingen och främjandet av transnationellt samarbete mellan kulturella och kreativa aktörer, inbegripet konstnärer, audiovisuellt yrkesverksamma, kulturella och kreativa organisationer och audiovisuella operatörer, med fokus på att stimulera mer omfattande, snabba, effektiva och långsiktiga reaktioner på globala utmaningar.
c)
Skalfördelar och kritisk massa som unionsstödet främjar och skapar hävstångseffekter för ytterligare finansiering.
d)
Säkerställande av att det finns mer lika villkor inom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna genom att hänsyn tas till länder med låg produktionsförmåga och/eller länder eller regioner med begränsat geografiskt och/eller språkligt område.
Artikel 6
Programmets struktur
Programmet ska bestå av följande:
a)
Ett delprogram Media.
b)
Ett delprogram Kultur.
c)
Ett sektorsövergripande programområde.
Artikel 7
Delprogrammens logotyper
1. Kommissionen ska säkerställa programmets synlighet genom att använda logotyper, vilka ska vara specifika för varje delprogram.
2. Delprogrammet Medias stödmottagare ska använda logotypen som fastställs i bilaga II. Kommissionen ska ange specifikationer för användningen av den logotypen och ska informera stödmottagarna om detta.
3. Delprogrammet Kulturs stödmottagare ska använda en logotyp, vilken ska fastställas av kommissionen. Kommissionen ska fastställa specifikationer för användningen av den logotypen och ska informera stödmottagarna om detta.
4. Kommissionen och de kontaktkontor för Kreativa Europa som avses i artikel 16 ska också ha rätt att använda delprogrammens logotyper.
Artikel 8
Tillträde till programmet
1. Programmet ska främja kulturell mångfald på internationell nivå i linje med 2005 års Unescokonvention.
2. Programmet ska vara öppet för deltagande från medlemsstaterna.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 ska programmet vara öppet för deltagande från följande länder, under förutsättning att de betalar tilläggsanslag och att de, för delprogrammet Media, uppfyller villkoren i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (20):
a)
Anslutande länder, kandidatländer och de potentiella kandidatländer som omfattas av anslutningsstrategin, i enlighet med de allmänna principer, villkor och förfaranden för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i ramavtalen, respektive associeringsråds beslut eller liknande avtal.
b)
Eftaländer som är parter till EES-avtalet i enlighet med det avtalet.
c)
Schweiz, på grundval av ett bilateralt avtal med det landet.
d)
De länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de förfaranden som fastställs med de länderna enligt ramavtal om deras deltagande i unionens program.
4. De länder som avses i punkt 3 a och 3 d ska vara uteslutna från deltagande i lånegarantin.
5. Programmet ska vara öppet för bilateralt eller multilateralt samarbete som riktas till utvalda länder eller regioner på grundval av tilläggsanslag som betalats av dessa länder eller regioner och särskilda arrangemang, som de länderna eller regionerna ska komma överens om.
6. Programmet ska tillåta samarbete och gemensam verksamhet med länder som inte deltar i programmet och med internationella organisationer som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna, till exempel Unesco, Europarådet, OECD och Wipo på grundval av gemensamma bidrag till förverkligandet av programmets mål.
KAPITEL II
Delprogrammet Media
Artikel 9
Prioriteringar för delprogrammet Media
1. Följande ska prioriteras för att stärka den europeiska audiovisuella sektorns förmåga att verka transnationellt:
a)
Underlätta för audiovisuellt yrkesverksamma att förvärva och förbättra färdigheter och kompetens liksom utvecklingen av nätverk, inbegripet användning av digital teknik för att säkerställa anpassningen till utvecklingen på marknaden, testande av nya tillvägagångssätt för publikutveckling och testande av nya affärsmodeller.
b)
Öka kapaciteten hos audiovisuella operatörer att utveckla europeiska audiovisuella verk som har potential att cirkulera i och utanför unionen och underlätta europeisk och internationell samproduktion, däribland med TV-bolag.
c)
Uppmuntra till utbyten mellan företag genom att underlätta tillträdet till marknaderna för audiovisuella operatörer, och ge dem affärsverktyg för att öka synligheten för deras projekt på unionsmarknaderna och de internationella marknaderna.
2. Följande ska prioriteras för att främja transnationell cirkulation:
a)
Stödja biografdistribution genom transnationell marknadsföring, varumärkesutveckling, distribution och visning av audiovisuella verk.
b)
Främja transnationell marknadsföring, varumärkesutveckling och distribution av audiovisuella verk på alla andra plattformar än biografer.
c)
Stödja publikutveckling som ett sätt att främja intresset för och förbättra tillgången till europeiska audiovisuella verk, särskilt via marknadsföring, evenemang, filmkunnighet och festivaler.
d)
Främja nya distributionssätt för att möjliggöra framväxt av nya affärsmodeller.
Artikel 10
Stödåtgärder för delprogrammet Media
För att prioriteringarna i artikel 9 ska kunna genomföras, ska delprogrammet Media stödja följande:
a)
Utveckling av ett heltäckande utbud av utbildningsåtgärder för att uppmuntra audiovisuellt yrkesverksamma att förvärva och förbättra färdigheter och kompetenser samt för att främja kunskapsutbyte och nätverksinitiativ, inbegripet integrering av digital teknik.
b)
Utveckling av europeiska audiovisuella verk, särskilt filmer och tv-produktioner såsom fiktion, dokumentärer, barnproduktioner och animationer, liksom interaktiva verk såsom dataspel och multimedia, med större potential att cirkulera över gränserna.
c)
Verksamhet som syftar till att stödja europeiska audiovisuella produktionsbolag, särskilt oberoende produktionsbolag, i syfte att underlätta europeisk och internationell samproduktion av audiovisuella verk, inbegripet tv-produktioner.
d)
Verksamhet som bidrar till att europeiska och internationella samproduktionspartner träffas och/eller ger indirekt stöd till samproducerade audiovisuella verk genom internationella samproduktionsfonder baserade i ett land som deltar i programmet.
e)
Underlättande av tillträdet till audiovisuella branschevenemang och marknader och användningen av online-affärsverktyg i och utanför unionen.
f)
Inrättande av stödsystem för distribution av icke-nationella europeiska filmer genom biografdistribution och på alla andra plattformar, samt för aktiviteter knutna till internationell försäljning, särskilt textning, dubbning och syntolkning av audiovisuella verk.
g)
Underlättande av cirkulationen av europeiska filmer i hela världen och av internationella filmer i unionen på alla distributionsplattformar, via internationella samarbetsprojekt inom den audiovisuella sektorn.
h)
Ett europeiskt nätverk av biografägare där en betydande andel icke-nationella europeiska filmer visas.
i)
Initiativ som presenterar och främjar en mångfald av europeiska audiovisuella verk, inbegripet kortfilmer, till exempel festivaler och andra PR-evenemang.
j)
Verksamhet som syftar till att främja filmkunnighet och öka publikens kunskap om och intresse för europeiska audiovisuella verk, inbegripet det audiovisuella arvet och filmarvet, särskilt för en ung publik.
k)
Innovativa insatser där nya affärsmodeller och verktyg testas på områden som kan komma att påverkas av införandet och användningen av digitalteknik.
Artikel 11
Europeiska audiovisuella observationsorganet
1. Unionen ska vara medlem i observatoriet under programmets hela löptid.
2. Unionens deltagande i observatoriet ska bidra till att delprogrammet Medias prioriteringar uppnås genom att
a)
främja transparens och skapa lika villkor i fråga om tillträde till rättslig och finansiell information/marknadsinformation samt arbeta för att förbättra jämförbarheten av rättslig och statistisk information,
b)
tillhandahålla uppgifter och marknadsanalyser som kan användas vid utarbetandet av handlingslinjerna för delprogrammet Media och vid utvärderingen av handlingslinjernas effekter på marknaden.
3. Kommissionen ska företräda unionen i dess kontakter med observatoriet.
KAPITEL III
Delprogrammet Kultur.
Artikel 12
Prioriteringar för delprogrammet Kultur
1. Följande ska prioriteras för att stärka de kulturella och kreativa sektorernas förmåga att agera transnationellt:
a)
Stöd till insatser som ger kulturella och kreativa aktörer de färdigheter, den kompetens och de kunskaper som kan bidra till att stärka de kulturella och kreativa sektorerna, inbegripet främjande av anpassning till digital teknik, testande av innovativa tillvägagångssätt för publikutveckling och testande av nya affärs- och ledningsmodeller.
b)
Stöd till insatser som gör att kulturella och kreativa aktörer kan samarbeta internationellt och kan internationalisera sina yrkeskarriärer och sin verksamhet, i och utanför unionen, när så är möjligt på grundval av långsiktiga strategier.
c)
Stöd till insatser för att stärka europeiska kulturella och kreativa organisationer och internationellt nätverksarbete för att underlätta tillträdet till nya yrkesmöjligheter.
2. Följande ska prioriteras för att främja transnationell cirkulation och rörlighet:
a)
Stöd till internationella turnéer, evenemang, utställningar och festivaler.
b)
Stöd till cirkulation för europeisk litteratur i syfte att säkerställa dess högsta möjliga tillgänglighet.
c)
Stöd till publikutveckling som ett sätt att främja intresset för och förbättra tillgången till europeiska kulturella och kreativa verk och materiellt och immateriellt kulturarv.
Artikel 13
Stödåtgärder för delprogrammet Kultur
1. För att prioriteringarna i artikel 12 ska kunna genomföras, ska delprogrammet Kultur stödja följande:
a)
Transnationella samarbetsprojekt som för samman kulturella och kreativa organisationer från olika länder i verksamhet inom eller över sektorerna.
b)
Verksamhet som utförs av europeiska nätverk av kulturella och kreativa organisationer från olika länder.
c)
Verksamhet i organisationer med ett europeiskt perspektiv som främjar utvecklingen av nya begåvningar och främjar transnationell rörlighet för kulturella och kreativa aktörer samt cirkulationen av verk, med möjlighet att utöva en bred påverkan på de kulturella och kreativa sektorerna och ge varaktiga effekter.
d)
Litterära översättningar och deras vidare spridning.
e)
Särskilda insatser för att ge större synlighet åt de europeiska kulturernas rikedom och mångfald och stimulera interkulturell dialog och ömsesidig förståelse, till exempel via unionens kulturpriser, gemenskapsåtgärden för Europeisk kulturhuvudstad och insatsen för det europeiska kulturarvsmärket.
2. De åtgärder som anges i punkt 1 ska särskilt stödja icke vinstdrivande projekt.
KAPITEL IV
Det sektorsövergripande programområdet
Artikel 14
Lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna
1. Kommissionen ska inrätta en lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna.
Lånegarantin ska drivas som ett fristående instrument och ska inrättas och förvaltas i enlighet med avsnitt VIII i budgetförordningen.
2. Lånegarantin ska ha följande prioriteringar:
a)
Underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer i de kulturella och kreativa sektorerna.
b)
Förbättra medverkande finansiella förmedlares förmåga att bedöma risker i samband med små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna och deras projekt, däribland genom tekniskt bistånd, kunskapsuppbyggande och åtgärder för arbete i nätverk.
Prioriteterna ska genomföras i enlighet med bilaga I.
3. I enlighet med artikel 139.4 i budgetförordningen ska kommissionen genomföra lånegarantin genom indirekt förvaltning och delegera befogenheter till EIF såsom avses i artikel 58.1 c iii i den förordningen, i enlighet med villkoren i ett avtal mellan kommissionen och EIF.
Artikel 15
Transnationellt policysamarbete
1. För att främja det transnationella policysamarbetet ska det sektorsövergripande programområdet stödja följande:
a)
Transnationellt utbyte av erfarenheter och kunnande i förhållande till nya affärs- och ledningsmodeller, lärande av varandra och nätverksarbete bland kulturella och kreativa organisationer och beslutsfattare som är kopplade till utvecklingen av de kulturella och kreativa sektorerna och, när så är lämpligt, främjande av digitalt nätverksarbete.
b)
Insamling av uppgifter om marknaden, undersökningar, analyser av arbetsmarknads- och kompetensbehov, analyser av europeisk och nationell kulturpolitik och stöd till statistiska undersökningar baserade på sektorspecifika instrument och kriterier, inbegripet mätningar av alla aspekter av programmets effekter.
c)
Betalning av avgifter till unionens medlemskap i observatoriet för att främja insamlingen av uppgifter och analyser i den audiovisuella sektorn.
d)
Testande av nya och sektorsövergripande affärsmetoder när det gäller finansiering, distribution och kommersialisering av kreativa verk.
e)
Konferenser, seminarier och policydialog, däribland inom kultur- och mediekunnighet som, när så är lämpligt, främjar digitalt nätverksarbete.
f)
De kontaktkontor för Kreativa Europa som avses i artikel 16, och fullgörandet av deras arbetsuppgifter.
2. Före den 30 juni 2014 ska kommissionen göra en genomförbarhetsstudie om möjligheten att samla in och analysera uppgifter i de kulturella och kreativa sektorerna förutom i den audiovisuella sektorn, och ska överlämna resultaten till Europaparlamentet och rådet.
Kommissionen får beroende på resultaten av genomförbarhetsstudien lägga fram förslag om ändring av denna förordning i enlighet med detta.
Artikel 16
Kontaktkontor för Kreativa Europa
1. De länder som deltar i programmet ska tillsammans med kommissionen upprätta ett nätverk av kontaktkontor för Kreativa Europa i enlighet med deras nationella rätt och praxis (nedan kallat kontaktkontor för Kreativa Europa).
2. Kommissionen ska stödja ett nätverk av kontaktkontor för Kreativa Europa.
3. Kontaktkontorerna för Kreativa Europa ska med beaktande av varje sektors särart utföra följande uppgifter:
a)
Informera om och främja programmet i sina länder.
b)
Bistå de kulturella och kreativa sektorerna i samband med programmet och tillhandahålla grundläggande information om andra relevanta möjligheter att få stöd inom ramen för unionspolitiken.
c)
Stimulera gränsöverskridande samarbete inom de kulturella och kreativa sektorerna.
d)
Stödja kommissionen genom att bistå den när det gäller de kulturella och kreativa sektorerna i de länder som deltar i programmet, till exempel genom att tillhandahålla tillgängliga uppgifter om dessa sektorer.
e)
Stödja kommissionen genom att se till att kommunikationen är god och sprida programmets resultat och effekter.
f)
Säkerställa kommunikationen och spridningen av information om vilken unionsfinansiering som beviljats och de resultat som uppnåtts för landet.
4. Kommissionen ska tillsammans med medlemsstaterna och genom regelbunden och oberoende kontroll och utvärdering säkerställa kvaliteten på och resultaten av de tjänster som kontaktkontor för Kreativa Europa utför.
KAPITEL V
Resultat och spridning
Artikel 17
Enhetlighet och komplementaritet
1. Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna säkerställa programmets enhetlighet och komplementaritet med följande:
a)
Relevant unionspolitik, t.ex. inom utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård, den inre marknaden, den digitala agendan, ungdomsfrågor, medborgarskap, yttre förbindelser, handel, forskning och innovation, näringsliv, turism, rättsliga frågor, utvidgning och utveckling.
b)
Annan relevant unionsfinansiering inom kultur- och mediepolitik, särskilt Europeiska socialfonden, Europeiska regionalutvecklingsfonden och forsknings- och innovationsprogrammen, samt de finansieringsinstrument som är kopplade till rättsliga frågor och medborgarskap, program för externt samarbete och instrument inför anslutningen.
2. Denna förordning ska tillämpas och genomföras utan att det påverkar unionens internationella åtaganden.
Artikel 18
Kontroll och utvärdering
1. Kommissionen ska se till att programmet regelbundet kontrolleras och utvärderas av ett externt organ i förhållande till de kvalitativa och kvantitativa resultatindikatorer som fastställs nedan.
a)
Indikatorer för de allmänna mål som avses i artikel 3:
i)
De kulturella och kreativa sektorernas storlek, förändringar och andel av sysselsättning och bruttonationalprodukt.
ii)
Antalet personer som har tillgång till europeiska kulturella och kreativa verk, inbegripet verk från andra länder än sina egna när detta är möjligt.
b)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 a:
i)
Omfattningen av de kulturella och kreativa organisationernas internationella verksamhet och antalet inrättade transnationella partnerskap.
ii)
Antalet tillfällen till lärande och verksamheter som stöds av programmet och som har förbättrat kompetensen och ökat anställbarheten för kulturella och kreativa aktörer, inbegripet audiovisuellt yrkesverksamma.
c)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 b vad gäller delprogrammet Media:
i)
Antal besökare till visningar på biografer av icke-nationella europeiska filmer i Europa och av europeiska filmer runt om i världen (på de tio viktigaste icke-europeiska marknaderna).
ii)
Procentandelen europeiska audiovisuella verk som visas på biografer, på tv och på digitala plattformar.
iii)
Antalet personer i medlemsstaterna som har tillgång till icke-nationella europeiska audiovisuella verk och antalet personer i de länder som deltar i programmet som har tillgång till europeiska audiovisuella verk.
iv)
Antalet europeiska dataspel som produceras i unionen samt i de länder som deltar i programmet.
d)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 b vad gäller delprogrammet Kultur:
i)
Antalet personer som nåtts direkt eller indirekt av projekt som får stöd ur programmet.
ii)
Antalet projekt som riktar sig till barn, ungdomar och underrepresenterade grupper samt beräknat antal personer som nåtts.
e)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 c:
i)
Volymen av lån som garanterats inom ramen för lånegarantin, indelat efter små och medelstora företags samt mikroorganisationers och små och medelstora organisationers nationella ursprung, storlek och sektorer.
ii)
Volymen av lån som beviljats av medverkande finansiella förmedlare, indelat efter nationellt ursprung.
iii)
Antalet och den geografiska fördelningen av medverkande finansiella förmedlare.
iv)
Antalet små och medelstora företag samt mikroorganisationers och små och medelstora organisationer som utnyttjar lånegarantin, indelat efter nationellt ursprung, storlek och sektorer.
v)
Den genomsnittliga andelen obetalda lån.
vi)
Den uppnådda hävstångseffekten för garanterade lån i förhållande till den vägledande hävstångseffekten (1:5,7).
f)
Indikatorer för det särskilda mål som avses i artikel 4 d:
i)
Antalet medlemsstater som använder sig av resultaten av den öppna samordningsmetoden i utformningen av sin nationella policyutveckling.
ii)
Antalet nya initiativ och resultatet av policyarbetet.
2. Resultaten av kontrollen och utvärderingen ska beaktas vid genomförandet av programmet.
3. Förutom den regelbundna kontrollen av programmet ska kommissionen på grundval av extern och oberoende utvärdering upprätta en halvtidsutvärderingsrapport som
a)
innehåller kvalitativa och kvantitativa inslag för att bedöma programmets effektivitet avseende att uppnå dess mål, resurseffektiviteten i programmet och dess europeiska mervärde,
b)
belyser möjligheterna till förenkling av programmet, dess interna och externa samstämmighet, hur relevanta dess samtliga mål är för framtiden samt hur åtgärderna bidrar till unionens prioriteringar om smart och hållbar tillväxt för alla,
c)
tar hänsyn till utvärderingsresultaten om de långsiktiga effekterna av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG.
4. Kommissionen ska överlämna den halvtidsutvärderingsrapport som avses i punkt 3 till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2017.
5. Kommissionen ska på grundval av en slutlig extern och oberoende utvärdering upprätta en slutlig utvärderingsrapport i vilken programmets inverkan på längre sikt och hållbarheten i programmets effekter på grundval av utvalda kvantitativa och kvalitativa indikatorer utvärderas. Vad gäller det särskilda mål som avses i artikel 4 c ska kommissionen även utvärdera hur lånegarantin har påverkat tillgången till banklån och därtill hörande kostnader för små och medelstora företag samt mikroorganisationer och små och medelstora organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna.
6. Kommissionen ska överlämna den slutliga utvärderingsrapport som avses i punkt 5 till Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni 2022.
Artikel 19
Kommunikation och spridning
1. Kommissionen ska förse de länder som deltar i programmet med uppgifter om projekt som beviljats unionsfinansiering genom att översända urvalsbesluten inom två veckor från och med att de antagits.
2. De ansvariga för projekt som får bidrag ur programmet ska säkerställa att uppgifter om den unionsfinansiering de fått och om resultaten kommuniceras och sprids.
3. Kommissionen ska säkerställa att relevanta uppgifter sprids till kontaktkontorerna för Kreativa Europa.
KAPITEL VI
Delegering av befogenheter
Artikel 20
Delegering av befogenheter till kommissionen
Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 21 för att komplettera de kvalitativa och kvantitativa resultatindikatorer som anges i artikel 18.1.
Artikel 21
Utövande av delegering
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 20 ska ges till kommissionen för hela den tid som programmet pågår.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artikel 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
KAPITEL VII
Genomförandebestämmelser
Artikel 22
Genomförande av programmet
1. Kommissionen ska genomföra programmet i enlighet med budgetförordningen.
2. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett årligt arbetsprogram för de delprogram och det sektorsövergripande programområdet. Kommissionen ska i de årliga arbetsprogrammen säkerställa att de allmänna och specifika mål som anges i artiklarna 3 och 4 samt de prioriteringar som anges i artiklarna 9 och 12 genomförs varje år på ett konsekvent sätt och ska beskriva de förväntade resultaten, genomförandemetoden och det sammanlagda beloppet i finansieringsplanen. Det årliga arbetsprogrammet ska även innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, uppgifter om de belopp som är avsatta för varje åtgärd och en preliminär tidsplan för genomförandet.
För bidrag ska det årliga arbetsprogrammet ange prioriteringarna, kriterierna för stödberättigande, urval och tilldelning samt högsta andel samfinansiering. Det finansiella stödet från programmet får vara högst 80 % av de bidragsberättigade kostnaderna.
För lånegarantin ska det årliga arbetsprogrammet ange kriterierna för stödberättigande och urvalskriterier för finansiella förmedlare, uteslutningskriterier avseende innehållet i projekt som lämnats in till medverkande finansiella förmedlare, det årliga anslaget till EIF och kriterierna för stödberättigande, urval och tilldelning för tillhandahållare av kapacitetsuppbyggnadstjänster.
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 23.4.
3. De allmänna riktlinjerna för genomförandet av programmet ska antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 23.3.
Artikel 23
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté (kommittén för Kreativa Europa). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. Kommittén för Kreativa Europa får sammanträda i särskilda konstellationer för att behandla konkreta frågor angående delprogrammen och de sektorsövergripande programområdena.
3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
4. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Artikel 24
Finansiella bestämmelser
1. Finansieringsramen för genomförandet av programmet under perioden från och med den 1 januari 2014 till den 31 december 2020 fastställs till 1 462 724 000 EUR i löpande priser.
De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom gränserna för den fleråriga budgetramen.
2. Finansieringsramen som avses i punkt 1 ska fördelas enligt följande:
a)
Minst 56 % för delprogrammet Media.
b)
Minst 31 % för delprogrammet Kultur.
c)
Högst 13 % för det sektorsövergripande programområdet, varvid minst 4 % ska tilldelas de transnationella samarbetsåtgärder som förtecknas i artikel 15 och kontaktkontorerna för Kreativa Europa.
3. De administrativa kostnaderna för genomförandet av programmet ska ingå i de anslag som anges i punkt 2 och får totalt sett inte överstiga 7 % av programmets budget, av vilket 5 % ska tilldelas genomförandet av delprogrammet Media och 2 % till genomförandet av delprogrammet Kultur.
4. Finansieringsramen som avses i punkt 1 får omfatta utgifter i samband med den förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för programmets förvaltning och för att uppnå dess mål; detta gäller i synnerhet undersökningar, expertmöten, informations- och kommunikationsinsatser, bl.a. institutionell kommunikation om unionens politiska prioriteringar i den mån de är förknippade med de allmänna målen i programmet, utgifter för it-nät för informationsbearbetning och informationsutbyte samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt stöd som belastar kommissionen vid förvaltningen av programmet.
5. Finansieringsramen som avses i punkt 1 får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för övergången från de åtgärder som antagits enligt beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG och denna förordning.
Vid behov får medel för att möjliggöra förvaltningen av åtgärder som ännu inte har slutförts den 31 december 2020 föras in i budgeten efter 2020 för att täcka liknande utgifter.
6. I vederbörligen motiverade fall och genom undantag från artikel 130.2 i budgetförordningen får kommissionen betrakta kostnader som är direkt kopplade till genomförandet av åtgärder och verksamhet som får stöd som bidragsberättigande, även om de uppkom för bidragsmottagaren innan ansökan om bidrag lämnades in.
Artikel 25
Skyddet av unionens ekonomiska intressen
1. Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och inspektioner och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrävande av sådana medel som utbetalats felaktigt samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och finansiella påföljder.
2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats och inspektioner, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt programmet.
3. Olaf får genomföra utredningar, bland annat kontroller på plats och inspektioner, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 i syfte att utröna om bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som finansieras inom ramen för programmet påverkats av bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som skadat unionens ekonomiska intressen.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska samarbetsavtal med tredjeländer och internationella organisationer, avtal, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås med tillämpning av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen tillerkänner kommissionen, revisionsrätten och Olaf rätten att utföra revision och genomföra utredningar inom ramen för sina respektive behörigheter.
KAPITEL VIII
Slutbestämmelser
Artikel 26
Upphävande och övergångsbestämmelser
1. Beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2014.
2. Den verksamhet som påbörjas senast den 31 december 2013 på grundval av de beslut som avses i punkt 1 ska fram till dess att den avslutas fortsätta att förvaltas i enlighet med de besluten.
Artikel 27
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdat i Strasbourg den 11 december 2013.