РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 78/2013
av den 17 januari 2013
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Provisoriska åtgärder
(1)
Den 31 juli 2012 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom förordning (EU) nr 699/2012 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet.
(2)
Förfarandet inleddes genom ett tillkännagivande om inledande (3) som offentliggjordes den 1 november 2011 till följd av ett klagomål som hade ingetts den 20 september 2011 av Defence committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 40 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa rördelar av järn eller stål.
(3)
Som det anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 oktober 2010 till och med den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. Efterföljande förfarande
(4)
Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta.
(5)
Kommissionen fortsatte att inhämta och analysera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna.
3. Stickprovsförfarande
(6)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande stickprovsförfarandet avseende unionstillverkare, icke-närstående importörer och exporterande tillverkare, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 5-11 i förordningen om preliminär tull.
4. Gällande åtgärder beträffande andra tredjeländer
(7)
Det erinras om att slutgiltiga antidumpningsåtgärder är i kraft avseende vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Malaysia, Folkrepubliken Kina, Republiken Korea och Thailand, och efter kringgående också avseende vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina, men avsända från Indonesien, Sri Lanka, Filippinerna och Taiwan (med vissa undantag) (4). De länder som nämns i föregående mening kallas nedan länder som omfattas av antidumpningsåtgärder.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(8)
Som det anges i skäl 17 i förordningen om preliminär tull är den berörda produkten rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallad den berörda produkten).
(9)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 17-20 i förordningen om preliminär tull.
C. DUMPNING
1. Ryssland
1.1 Normalvärde
(10)
En rysk exporterande tillverkare hävdade att endast uppgifter från ryska företag borde ha använts vid beräkningen av dumpningsmarginalen och att det inte är korrekt att använda uppgifter från turkiska företag. Det bör erinras om att eftersom inga ryska exporterande tillverkare samarbetade, fastställdes normalvärdet för Ryssland i enlighet med artikel 18.1 och 18.5 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter, närmare bestämt uppgifter från de turkiska exporterande tillverkare som använder ryska sömlösa stålrör som insatsvara för tillverkning av den berörda produkten. Detta påstående avvisas därför.
(11)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande fastställandet av normalvärdet, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 22-25 i förordningen om preliminär tull.
1.2 Exportpris
(12)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande fastställandet av exportpriset, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 26 och 27 i förordningen om preliminär tull.
1.3 Jämförelse
(13)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande jämförelsen av exportpriset och normalvärdet, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 28 och 29 i förordningen om preliminär tull.
1.4 Dumpningsmarginal
(14)
En rysk exporterande tillverkare hävdade att den preliminära antidumpningstullen på 23,8 % inte är motiverad mot bakgrund av att företaget endast exporterar knärör av stål till unionen och detta endast i väldigt små mängder. Knärör av stål ingår emellertid i den produkt som är föremål för undersökningen och detta har inte bestritts av någon av de berörda parterna. Dessutom är kriteriet för att import till unionen ska betraktas som försumbar i den mening som avses i artiklarna 5.7 och 9.3 i grundförordningen endast tillämpligt på en landsomfattande nivå och inte avseende enskilda företag. Detta påstående avvisas därför.
(15)
En annan rysk exporterande tillverkare hävdade att den inte ägnat sig åt dumpning och att detta styrks av att företaget vid ett flertal tillfällen har förlorat upphandlingar till konkurrenter i unionen avseende leveranser av knärör och rörböjar. Liksom ovan erinras det om att inga ryska exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen, och därför gjordes dumpningsberäkningarna för Ryssland i enlighet med artikel 18.1 och 18.5 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter. Även om detta påstående beaktas, bör det påpekas att den omständigheten att den ryska exporterande tillverkaren förlorat upphandlingar till konkurrenter i unionen inte på något sätt motsäger konstaterandet om dumpning. Detta påstående avvisas därför.
(16)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande beräkningen av dumpningsmarginalen, bekräftas slutsatserna i skälen 30 och 31 i förordningen om preliminär tull.
(17)
Den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Alla företag
23,8 %
2. Turkiet
2.1 Normalvärde
(18)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande fastställandet av normalvärdet, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 32-40 i förordningen om preliminär tull.
2.2 Exportpris
(19)
En exporterande tillverkare hävdade att vinstmarginalen vid sjöfrakt, dvs. skillnaden mellan de fraktkostnader som faktureras tillverkarens kunder och den fraktkostnad som den exporterande tillverkaren betalar till rederiet, bör inkluderas i exportpriset. Enligt artikel 2.8 i grundförordningen ska exportpriset emellertid vara det pris som faktiskt betalas eller ska betalas för produkten när den säljs på export från exportlandet till unionen. En vinstmarginal som erhålls vid transport av produkten till kunden kan inte anses utgöra en del av exportpriset för själva produkten. Detta påstående avvisas därför.
(20)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande fastställandet av exportpriset, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 41-43 i förordningen om preliminär tull.
2.3 Jämförelse
(21)
Turkish Steel Exporters' Association (ÇIB) hävdade att de betydande prisskillnaderna mellan sömlösa och svetsade rördelar inte har beaktats korrekt vid jämförelsen mellan exportpris och normalvärde. Alla de samarbetsvilliga företagen har emellertid lämnat in uppgifter om varje enskild transaktion när det gäller försäljningen av sömlösa och svetsade rördelar. Dessa uppgifter har explicit använts vid jämförelsen mellan exportpris och normalvärde. Med andra ord har sömlösa rördelar endast jämförts med sömlösa rördelar, och svetsade rördelar har endast jämförts med svetsade rördelar. Detta påstående avvisas därför.
(22)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande jämförelsen, bekräftas slutsatserna i skäl 44 i förordningen om preliminär tull.
2.4 Dumpningsmarginaler
a) Dumpningsmarginal för de undersökta företagen
(23)
Det erinras om att den preliminära individuella dumpningsmarginalen för en av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fastställdes på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och företagets vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen. Eftersom inga synpunkter inkom beträffande fastställandet av dumpningsmarginalen för det företaget, bekräftas de preliminära slutsatserna i skäl 46 i förordningen om preliminär tull.
(24)
För de båda andra samarbetsvilliga företagen visade dumpningsberäkningarna att företagen bedrev riktad dumpning såväl under en bestämd tid som för vissa kunder och regioner. Det fanns ett klart mönster för deras exportpriser som skilde sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tider (upp till 30 % för identiska modeller av den berörda produkten). En dumpningsberäkning på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris enligt metoden i artikel 2.11 första meningen första delen i grundförordningen avspeglade inte till fullo den grad av dumpning som de två berörda tillverkarna utövade, vilket visas i skäl 27 i den här förordningen. Dumpningsmarginalen kunde inte heller fastställas genom en jämförelse transaktion för transaktion enligt metoden i artikel 2.11 första meningen andra delen i grundförordningen mellan enskilda normalvärden och enskilda exportpriser till unionen, eftersom antalet inhemska transaktioner som motsvarade exporttransaktionerna inte var tillräckligt för att fastställa normalvärdet, vilket visas i skäl 28.
(25)
För att till fullo återspegla den dumpning som utövades av de båda berörda företagen jämfördes därför, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, det normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt i deras fall med priset i varje enskild exporttransaktion till unionen. Eftersom denna jämförelsemetod är ett undantag från de två förstnämnda metoderna i artikel 2.11 i grundförordningen, kontrollerade kommissionen noggrant att det var helt klart att villkoren för att tillämpa denna metod var uppfyllda i detta fall. Utförliga uppgifter om beräkningen av dumpning, inklusive konstaterade exportprismönster, har meddelats. Inga av de turkiska exporterande tillverkarna ifrågasatte de uppgifter som legat till grund för beräkningarna.
(26)
Däremot hävdade de båda samarbetsvilliga företagen, ÇIB och den turkiska regeringen att de inte fått tillräckliga förklaringar om hur det fastställts att de båda turkiska exporterande tillverkarna ägnade sig åt riktad dumpning, och att ett eventuellt mönster för deras exportpriser under alla omständigheter var oavsiktligt. Vid ett möte med förhörsombudet, som hade begärts av de två turkiska exportörerna, erhöll de båda företagen ingående förklaringar om hur det fastställts att riktad dumpning förelåg och om beräkningarna av dumpningsmarginalen. Kommissionen klargjorde också att även om mönstret för deras exportpriser var oavsiktligt (5) innebar det riktad dumpning. Det bör påpekas att grundförordningen inte kräver att den utredande myndigheten ska ange eventuella orsaker till riktad dumpning, t.ex. växelkursfluktuationer eller differentierad regional prissättning. Det är tillräckligt att enbart konstatera att det finns ett mönster för exportpriserna vilket väsentligen skiljer sig mellan olika inköpare, regioner eller tider (6). Utöver mötet med förhörsombudet har de båda företagen också erhållit företagsspecifika förklaringar. Dessutom har en verbalnot sänts till Turkiets ständiga delegation vid unionen med klargöranden av hur det fastställts att riktad dumpning förelåg och den metod som tillämpades vid beräkningen av dumpningsmarginalen. Vid ett annat möte med förhörsombudet, som hade begärts av ÇIB, erhöll även ÇIB ingående förklaringar om hur det fastställts att riktad dumpning förelåg och beräkningarna av dumpningsmarginalen.
(27)
För var och en av de båda exporterande tillverkarna fastställdes i undersökningen tre tydliga mönster för deras exportpriser för huvuddelen av deras exportförsäljning till unionen, dvs. att exportpriserna skilde sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tider, vilket framgick av de grundläggande uppgifter som meddelades till parterna. På grundval av detta resultat, som erhölls genom en grundlig granskning av de särskilda omständigheterna i fallet, var det nödvändigt att konstatera att riktad dumpning förelåg. Eftersom väsentliga skillnader i exportpriserna hade fastställts, och eftersom ett enda av dessa mönster för exportpriserna räckte för att tillämpa metoden att jämföra det vägda genomsnittet med varje enskild exporttransaktion, ansågs denna jämförelsemetod lämplig i detta särskilda fall. För vart och ett av de båda företagen skiljer sig dessutom det sammanlagda värdet av den dumpning som fastställts genom jämförelse av det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten till unionen (den första symmetriska metoden) betydligt från det sammanlagda värdet av den dumpning som fastställts genom jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt och priset för varje enskild exporttransaktion till unionen (den asymmetriska metoden), vilket framgick av de grundläggande uppgifter som meddelades till parterna. Därför kan det konstateras att tillämpning av den första symmetriska metoden skulle få till följd att på ett missvisande sätt dölja den riktade dumpningen som ägde rum under en viss tid, i vissa regioner och till vissa kunder. Med andra ord skulle den dumpningsmarginal som beräknats enligt den första symmetriska metoden inte återspegla hela den dumpning som de två berörda företagen bedrev.
(28)
Dumpningsmarginalen kunde inte heller fastställas genom en jämförelse transaktion för transaktion mellan enskilda normalvärden och enskilda exportpriser till unionen enligt artikel 2.11 första meningen andra delen i grundförordningen (den andra symmetriska metoden). Den metoden förutsätter att man identifierar inhemska transaktioner som är jämförbara med enskilda exporttransaktioner, med beaktande av bl.a. försäljningsvolym och transaktionens datum. Med tanke på avsaknaden av ett tillräckligt antal inhemska transaktioner för beräkning av ett normalvärde som motsvarar exporttransaktionerna, kunde ingen dumpningsmarginal beräknas enligt den andra symmetriska metoden. Eftersom det konstaterats föreligga ett mönster av exportpriser som skilde sig väsentligt åt mellan olika inköpare, regioner och tider och eftersom de två symmetriska metoderna inte skulle återspegla hela dumpningen, befanns det lämpligt att beräkna dumpningsmarginalen enligt den asymmetriska metoden i artikel 2.11 andra meningen.
(29)
De båda samarbetsvilliga företagen och ÇIB hävdade att det var oberättigat att jämföra exportpriserna omvandlade till turkiska lira, eftersom försäljningen till unionen skedde i euro, medan turkiska lira endast användes av redovisningsskäl. De hävdade att växelkursfluktuationerna mellan euro och turkiska lira hade en betydande inverkan på de fastställda priserna och oundvikligen påverkade resultatet av jämförelsen av exportpriserna under olika tider på ett oberättigat sätt. Det är emellertid kommissionens fasta praxis att jämföra exportpriser och beräkna dumpningsmarginalen i redovisningsvalutan för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i exportlandet. Det bör påpekas att de kostnader och inhemska priser som använts för att beräkna normalvärdet är angivna i turkiska lira. Därför görs jämförelsen mellan exportpriser och normalvärde i den valutan. Den enda rimliga metoden för att fastställa ett mönster i exportpriserna, enligt samma dumpningsberäkning, är att använda samma exportpriser som redan är angivna i turkiska lira. Grundförordningen innehåller inte heller några krav på en analys av möjliga orsaker till riktad dumpning, såsom växelkursfluktuationer (7). Detta påstående avvisas därför.
(30)
De båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hävdade att vid fastställande av ett mönster för exportpriserna bör vägda genomsnittspriser för jämförbara produkttyper beaktas och inte aritmetiska genomsnittspriser. I artikel 2.11 i grundförordningen hänvisas emellertid till ett mönster för exportpriserna, inte till ett mönster för vägda genomsnittliga exportpriser eller ett mönster för exportvärden. Användning av ett vägt genomsnittligt exportpris skulle snedvrida analysen, eftersom exportens volym skulle beaktas och inte endast exportpriserna. Också om vägda genomsnittliga priser används i stället för aritmetiska genomsnittliga exportpriser, kan dock ett mönster för exportpriserna fastställas som skiljer sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tider. Två parter ifrågasatte att eventuella skillnader i exportprismönstren var väsentliga, om vägda genomsnittspriser används. Det bör påpekas att parterna inte ifrågasätter sakuppgifterna, som grundas på aritmetiska genomsnitt, eftersom det enligt vad som sagts ovan är den lämpliga beräkningsmetoden. Detta påstående avvisas därför.
(31)
ÇIB hävdade att tillämpningen av nollställning är oberättigad och hänvisade till en rapport från WTO:s överprövningsorgan (8) (nedan kallad rapporten om sänglinne) där en nollställning konstaterades strida mot WTO:s antidumpningsavtal. Tribunalen har dock konstaterat (9) att utslaget i rapporten om sänglinne inte är tillämpligt vid riktad dumpning. Rapporten om sänglinne rör i själva verket bara nollställning när den första symmetriska metoden tillämpas, och kan inte anses avse nollställning som används i samband med den asymmetriska metoden. Även om det, som WTO:s överprövningsorgan konstaterat, strider mot artikel 2.4.2 i 1994 års antidumpningsavtal och är orättvist att tillämpa nollställningsmetoden i samband med den första symmetriska metoden, särskilt om ett exportprismönster saknas, strider det inte mot den bestämmelsen eller mot artikel 2.11 i grundförordningen eller mot kravet på en rättvis jämförelse i artikel 2.10 i grundförordningen att tillämpa nollställning i samband med den asymmetriska metoden, förutsatt att de två förutsättningarna för tillämpning av den metoden föreligger. Dessutom har nollställning visat sig vara matematiskt nödvändig för att nå resultat som skiljer den asymmetriska metoden från den första symmetriska metoden. Om nedsättningen inte görs kommer den asymmetriska metoden alltid att ge samma resultat som den första symmetriska metoden. Detta påstående avvisas därför.
(32)
ÇIB hävdade vidare att användningen av nollställning innebär ett åsidosättande av regeln om lägsta tull. ÇIB hävdade att på grund av nollställningen har dumpningsmarginalerna beräknats till en högre nivå än vad som borde ha varit fallet.
(33)
Användningen av nollställning i samband med den asymmetriska metoden hindrar emellertid inte att regeln om lägsta tull tillämpas. Oavsett vilken metod som använts har dumpningsmarginalen för alla de tre samarbetsvilliga företagen jämförts med nivån för undandröjande av skada för respektive företag i syfte att säkerställa att den lägre av dessa bestämmer tullsatsen. Detta påstående avvisas därför.
(34)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande dumpningsmarginalerna för de undersökta företagen, bekräftas slutsatserna i skälen 47 och 48 i förordningen om preliminär tull.
b) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag
(35)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande dumpningsmarginalen för ickesamarbetsvilliga företag, bekräftas de preliminära slutsatserna i skäl 49 i förordningen om preliminär tull.
(36)
De landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:
Företag
Dumpningsmarginal (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alla övriga företag
16,7
D. SKADA
1. Unionstillverkning, unionsindustri och förbrukning
(37)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande unionstillverkningen, unionsindustrin och förbrukningen bekräftas innehållet i skälen 51-54 i förordningen om preliminär tull.
2. Import från de berörda länderna
2.1 Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar
(38)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ÇIB att en sammantagen bedömning av den dumpade importen från de båda berörda länderna inte var berättigad. ÇIB upprepade i princip de turkiska exporterande tillverkarnas synpunkter efter inledandet av förfarandet och hävdade att importen från Ryssland och Turkiet uppvisar olika trender i fråga om volym och priser.
(39)
Som det anges i skäl 59 i förordningen om preliminär tull visade undersökningen att importen från Turkiet är relativt stabil i fråga om volymer, medan importen från Ryssland ökar i absoluta tal. Eftersom efterfrågan minskade under skadeundersökningsperioden, ökade emellertid marknadsandelarna för importen från båda länderna.
(40)
Samtidigt förefaller det inte finnas några avsevärda skillnader i prissättningen. De ryska genomsnittliga priserna är något lägre, men ligger ändå mycket nära de turkiska genomsnittliga priserna. Det bör i detta sammanhang också erinras om att undersökningen visade ett betydande prisunderskridande på upp till omkring 30 % för företag i båda länderna (se skäl 65 i förordningen om preliminär tull). Detta påstående avvisas därför.
(41)
ÇIB hävdade också att importen från Turkiet bör betraktas som obetydlig och påpekade att i ett tidigare ärende som avsåg en liknande produkt, dvs. ”rördelar från Kina, Kroatien, Slovakien, Taiwan och Thailand” (10), betraktades importen från Slovakien och Taiwan som obetydlig (trots att den översteg miniminivån) och verkningarna bedömdes därför inte sammantaget med dumpad import från andra länder.
(42)
Det bör i detta sammanhang påpekas att, vad gäller rördelar från Kina, Kroatien, Slovakien, Taiwan och Thailand, importen från Slovakien och Taiwan faktiskt konstaterades vara dumpad, och att den trots att den hade en marknadsandel på över 1 % inte bedömdes sammantaget med annan dumpad import. Situationen i det ärendet var emellertid en helt annan än i det aktuella ärendet, eftersom importen från Slovakien och Taiwan förlorade marknadsandelar i snabb takt och inte betraktades som betydande vid en jämförelse med importvolymerna från andra länder, och följaktligen inte ansågs vålla någon skada. I det aktuella ärendet däremot ökar importen från både Turkiet och Ryssland sin marknadsandel och är jämförbar sinsemellan i fråga om volym. Detta påstående avvisas därför.
(43)
ÇIB hävdade även att konkurrensvillkoren för importen från Turkiet respektive Ryssland inte är likartad, eftersom det finns ”skillnader i försäljningens geografiska koncentration”. ÇIB har lämnat in statistik som visar att Turkiet under undersökningsperioden koncentrerade mer än 70 % av sin försäljning till Spanien, Frankrike, Italien och Polen, medan Ryssland koncentrerade nästan all sin försäljning till Tjeckien och Tyskland.
(44)
Det bör i detta sammanhang påpekas att skillnader i försäljningens geografiska koncentration inte kan betraktas som en indikation på olika konkurrensvillkor. Eftersom unionen utgör en gemensam marknad, är införselstället för importen normalt inte avgörande för importens konkurrenskraft gentemot annan import eller den likadana produkten. När det gäller konkurrensvillkoren erinras också om att priserna på importen från Ryssland respektive Turkiet är likartade, att importen från båda länderna konstaterades underskrida unionstillverkarnas priser och att försäljningskanalerna är likartade. Detta påstående avvisas därför.
(45)
Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande den sammantagna bedömningen av den dumpade importen från de berörda länderna, bekräftas innehållet i skälen 55-60 i förordningen om preliminär tull.
2.2 Den berörda dumpade importens volym och marknadsandel samt importpriser och prisunderskridande
(46)
Eftersom inga synpunkter inkom beträffande den berörda dumpade importens volym och marknadsandel eller importpriser och prisunderskridande, bekräftas innehållet i skälen 61-65 i förordningen om preliminär tull.
(47)
Det erinras om att den berörda dumpade produkten med ursprung i de berörda länderna som såldes i unionen underskred unionsindustrins priser med upp till omkring 30 %.
3. Unionsindustrins situation
(48)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ÇIB och den turkiska regeringen att eftersom unionsindustrin ökade sin marknadsandel med omkring 3 % mellan 2008 och undersökningsperioden, borde kommissionen ha dragit slutsatsen att unionsindustrin inte led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.
(49)
I detta sammanhang bör det för det första påpekas att det i förordningen om preliminär tull tydligt angavs (se t.ex. skälen 72, 86 eller 91 i den förordningen) att unionsindustrins marknadsandel ökat något. För det andra klargörs det i skäl 72 i förordningen om preliminär tull att den ökade marknadsandelen berodde på att unionstillverkarnas försäljningsvolym minskade något mindre än förbrukningen under skadeundersökningsperioden.
(50)
Det bör vidare påpekas att förutom den lagerminskning som nämns nedan, är marknadsandelen en av få, eller till och med den enda, skadeindikatorn som uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Detta påstående avvisas därför.
(51)
Den turkiska regeringen hävdade också att minskningen av de utvalda unionstillverkarnas utgående lager är en indikation på att unionsindustrin inte vållats någon skada.
(52)
Det bör i detta sammanhang påpekas att som det anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull minskade de utvalda unionstillverkarnas utgående lager med 18 % mellan 2008 och undersökningsperioden.
(53)
Kommissionen medger att en minskning av lagren kan ses som ett positivt tecken, men endast i en situation där försäljningen ökar snabbare än tillverkningen. Detta är emellertid inte fallet i den aktuella undersökningen. Tvärtom beror minskningen av lagren i detta fall endast på att tillverkningsvolymen minskade snabbare än försäljningen. Under dessa omständigheter kan minskningen av lagren inte ses som ett positivt tecken. Detta påstående avvisas därför.
(54)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom, bekräftas innehållet i skälen 66-88 i förordningen om preliminär tull, inbegripet slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Verkningar av den dumpade importen
(55)
Eftersom inga särskilda synpunkter inkom, bekräftas skälen 90-93 i förordningen om preliminär tull.
2. Verkningar av andra faktorer
(56)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ÇIB och den turkiska regeringen att den faktiska orsaken till den eventuella skada som unionsindustrin lidit är lågprisimporten från andra tredjeländer, särskilt länder som omfattas av antidumpningsåtgärder.
(57)
I detta sammanhang bör det påpekas att som det anges i skäl 96 i förordningen om preliminär tull fortsatte importen från de åtta länder som omfattas av antidumpningsåtgärder till unionsmarknaden, men dess marknadsandel minskade från 21 % under 2008 till 17 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på denna import ligger i allmänhet lägre än priserna på den dumpade importen från de berörda länderna. Även när hänsyn tas till den tillämpliga antidumpningstullen är priserna på denna import låga och jämförbara med priserna på den ryska och turkiska importen samt lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga priser.
(58)
Det kan dock noteras att för de länder som omfattas av antidumpningsåtgärder (liksom för alla tredjeländer) finns bara begränsad statistik och genomsnittspriser att tillgå, så de fastställda prisskillnaderna behöver inte nödvändigtvis bevisa något och kan bero på en annorlunda produktmix. Vidare uppvisar importen från de länder som omfattas av antidumpningsåtgärder en tydligt nedåtgående trend. Således bekräftas slutsatsen att denna import inte bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och ökningen av den dumpade importen från Turkiet och Ryssland.
(59)
När det gäller importen från andra tredjeländer minskade dess marknadsandel under skadeundersökningsperioden från 7 % 2008 till 6 % under undersökningsperioden, medan Rysslands och Turkiets marknadsandelar ökade. De genomsnittliga priserna på denna import var i allmänhet högre än för den dumpade importen från de berörda länderna och låg nära unionstillverkarnas genomsnittspriser. De anses således inte bryta orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och ökningen av den dumpade importen från Turkiet och Ryssland. Detta påstående avvisas därför och den preliminära slutsatsen att importen från tredjeländer inte bryter orsakssambandet bekräftas.
(60)
Den turkiska regeringen hävdade också att den eventuella skada som unionsindustrin lidit orsakas av ökade tillverkningskostnader till följd av minskad efterfrågan.
(61)
Det bör i detta sammanhang påpekas att som det anges i skäl 101 i förordningen om preliminär tull är den finansiella och ekonomiska krisen 2008/2009 med all sannolikhet orsaken till den minskade förbrukningen av rördelar. Förbrukningen minskade med över 40 % mellan 2008 och 2009 och låg sedan kvar på denna låga nivå under resten av skadeundersökningsperioden (även om den ökade något under undersökningsperioden). Eftersom de fasta kostnaderna utgör upp till 40 % av unionstillverkarnas tillverkningskostnader, medför den minskade efterfrågan, försäljningen och produktionen betydligt högre tillverkningskostnader per enhet. Detta har naturligtvis haft en betydande inverkan på unionsindustrins lönsamhet.
(62)
Det står emellertid klart att de eventuella negativa effekter som de högre tillverkningskostnaderna per enhet medförde förvärrades till följd av att unionsindustrins priser föll på grund det kraftiga pristrycket och det betydande prisunderskridandet från den dumpade importen från Turkiet och Ryssland. Vid en normal marknadssituation bör unionsindustrin ha möjlighet att minimera inverkan av ökade enhetskostnader genom att åtminstone behålla den normala prisnivån, vilket helt klart inte var möjligt med det pristryck som utövades av den onaturligt billiga dumpade importen från de berörda länderna.
(63)
Detta påstående avvisas därför och det konstateras slutgiltigt att den minskade efterfrågans eventuella negativa effekt inte kan bryta orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Ryssland och Turkiet.
(64)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter inkom, bekräftas innehållet i skälen 94-106 i förordningen om preliminär tull, inbegripet slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. UNIONENS INTRESSE
(65)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade ÇIB att om åtgärder införs, kommer klaganden Erne Fittings att få en monopolliknande ställning på unionsmarknaden.
(66)
Det bör i detta sammanhang påpekas att Erne endast är en av två klagande och att den andra, Interfit, är av liknande storlek som Erne. Uppgifterna om de utvalda unionstillverkarna i förordningen om preliminär tull omfattade dessutom en tredje unionstillverkare, Virgilio Cena & Figli. Vidare finns det ett betydande antal mindre företag i unionen som tillverkar och säljer den produkt som är föremål för undersökningen samt en betydande import från andra källor. Mot denna bakgrund anses det inte finnas någon risk för att Erne skulle få en monopolliknande ställning.
(67)
Eftersom inga andra synpunkter inkom, bekräftas skälen 107-117 i förordningen om preliminär tull, inbegripet slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder mot den dumpade importen från de berörda länderna.
G. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(68)
Eftersom inga särskilda synpunkter inkom, bekräftas innehållet i skälen 118-120 i förordningen om preliminär tull.
2. Slutgiltiga åtgärder
(69)
Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse konstateras att en slutgiltig antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten och att denna, i enlighet med artikel 9 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna, vilken i samtliga fall är dumpningsmarginalen.
(70)
Eftersom inga ryska exporterande tillverkare samarbetade, beräknades en landsomfattande dumpningsmarginal för Ryssland, såsom det förklaras i skälen 21-31 i förordningen om preliminär tull; denna dumpningsmarginal bekräftas härmed.
(71)
Eftersom samarbetsviljan ansågs vara relativt låg, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för Turkiet på grundval av en rimlig metod som ledde till en marginal som är högre än den högsta av de individuella marginalerna för de tre samarbetsvilliga företagen, såsom det förklaras i skäl 49 i förordningen om preliminär tull; denna övriga dumpningsmarginal bekräftas härmed.
(72)
På grundval av det ovanstående föreslås följande tullsatser:
Land
Företag
Slutgiltig antidumpningstull (%)
Ryssland
Alla företag
23,8
Turkiet
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alla övriga företag
16,7
(73)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som är tillämplig för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i de berörda länderna och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan kommer att omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.
(74)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (11) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(75)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet och slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist för att inkomma med synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter.
(76)
Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter inkom inlagor från klaganden, de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Turkiet och ÇIB. De bägge turkiska tillverkarna och ÇIB begärde och beviljades ett möte.
(77)
Klaganden instämde i alla de meddelade konstaterandena. De två turkiska exportörernas och ÇIB:s muntliga och skriftliga synpunkter utgjorde en upprepning av de synpunkter som redan lämnats på det preliminära meddelandet av uppgifter. Det kan konstateras att ingen av de berörda parterna ifrågasatte de uppgifter som legat till grund för processen.
(78)
En motivering för och ett svar på påståendet om tillämpning av den asymmetriska metoden, inbegripet nollställning i dumpningsberäkningen, återfinns i skälen 24-33. Användningen av turkiska lira vid fastställandet av exportprismönster förklaras och det därtill hörande påståendet bemöts i skäl 29. Användningen av aritmetiska medelpriser i stället för vägda medelpriser i kartläggningen av exportprismönster förklaras och det därtill hörande påståendet bemöts i skäl 30. Påståendet att vinstmarginal vid sjöfrakt borde inkluderas i exportpriset beskrivs och vederläggs i skäl 19. Påståendet att ingen sammanlagd bedömning av turkisk och rysk export är motiverad eftersom den turkiska och ryska försäljningen har olika geografisk fördelning beskrivs och vederläggs i skälen 43 och 44. Påståendet att unionsindustrin inte led någon skada eftersom dess marknadsandel ökade bemöts och vederläggs i skälen 48-50.
(79)
Eftersom inga argument som kunde påverka den slutgiltiga bedömningen av ärendet inkom efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter, behöver de ovanstående konstaterandena inte ändras.
H. SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN
(80)
Med hänsyn till storleken på den dumpningsmarginal som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut till ett belopp som motsvarar den slutgiltiga tull som införs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098), med ursprung i Ryssland och Turkiet.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Antidumpningstull (%)
Taric-tilläggsnummer
Ryssland
Alla företag
23,8
-
Turkiet
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AS, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Alla övriga företag
16,7
B999
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EU) nr 699/2012 om import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet ska tas ut slutgiltigt.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 januari 2013.