РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 360/2014
av den 9 april 2014
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ferrokisel med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryssland efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, 11.5 och 11.6, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 172/2008 (2), en slutgiltig antidumpningstull på import av ferrokisel som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90 med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Egypten, Kazakstan, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Ryssland (nedan kallade de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna).
(2)
Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 31,2 % på import från Kina för alla företag utom Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) och Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), 18 % på import från Egypten för alla företag utom Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), 33,9 % på import från Kazakstan, 5,4 % på import från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och 22,7 % på import från Ryssland för alla företag utom Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1297/2009 (3) upphävdes den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 172/2008 på import av ferrokisel med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.
(4)
Den 30 november 2009 mottog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Begäran ingavs av en exporterande tillverkare från Ryssland, Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, och dess närstående företag Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (nedan gemensamt kallade den ryska koncernen). Genom rådets genomförandeordning (EU) nr 60/2012 (4) avslutades den partiella interimsöversynen på grund av bristande bevis för att de förändrade omständigheterna var av bestående karaktär. Framför allt kunde den ryska koncernen inte visa att dess prisbeteende var av bestående karaktär. Således ändrades inte den dumpningsmarginal som hade fastställts för den ryska koncernen i den ursprungliga undersökningen. Den ryska koncernens prisåtagande avvisades av samma skäl.
2. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång
(5)
Efter ett tillkännagivande om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla (5), mottog kommissionen den 28 november 2012 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av Euroalliages (nedan kallad sökanden), i egenskap av företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av ferrokisel.
(6)
Begäran gällde följande två länder: Kina och Ryssland.
(7)
Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(8)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 28 februari 2013 i Europeiska unionens officiella tidning (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
4. Undersökning
4.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(9)
Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 januari 2012-31 december 2012 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 2009-31 december 2012 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av undersökningen
(10)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden och övriga kända tillverkare i unionen, exporterande tillverkare i Kina och Ryssland, icke-närstående importörer, de användare som man visste var berörda samt företrädarna för de exporterande länderna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(11)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(12)
Eftersom antalet exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen som berörs verkade stort, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen hade för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande. För att kommissionen skulle kunna besluta om en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att ge sig till känna inom 15 dagar från det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(13)
Eftersom bara en enda exporterande tillverkare i Kina lämnade de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta med kommissionen, beslutade man att inte tillämpa något stickprovsförfarande på exporterande tillverkare i Kina. Efter att ha tagit emot frågeformuläret bestämde sig den exporterande tillverkaren för att inte fortsätta samarbeta. Därför anses ingen exporterande tillverkare i Kina ha samarbetat i undersökningen.
(14)
När det gäller Ryssland uppmanades samtliga kända ryska tillverkare att samarbeta i undersökningen, alltså Bratsk Ferroalloy, Serov Ferroalloy, NLMK och den ryska koncernen. Endast den ryska koncernen samarbetade med kommissionen i den aktuella översynen.
(15)
Ingen icke-närstående importör besvarade frågeformuläret. Därför anses ingen icke-närstående importör i unionen ha samarbetat i undersökningen.
(16)
Sex av sju kända tillverkare av ferrokisel i unionen besvarade frågeformuläret. Eftersom antalet tillverkare i unionen var begränsat, planerades inget stickprovsförfarande i översynen.
(17)
Kontrollbesök gjordes hos följande företag:
a)
Tillverkare i unionen
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Spanien
Ferropem - Chambéry, Frankrike
HUTA LAZISKA SA - Laziska-Gorne, Polen
OFZ a.s. - Istebne, Slovakien
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Slovenien
VARGÖN ALLOYS AB - Vargön, Sverige
b)
Användare i unionen:
Aperam SA - Luxemburg
Ugitech - Ugine, Frankrike
c)
Exporterande tillverkare i Ryssland:
Den ryska koncernen:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Plant (nedan kallad JSC CHEMK) - Chelyabinsk, Ryssland
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (nedan kallad JSC KF) - Novokuznetsk, Ryssland
RFA International LP (nedan kallad RFAI) - Mishawaka, Förenta staterna
d)
Tillverkare i det jämförbara landet
Elkem AS, Oslo, Norge
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norge
Finnfjord AS, Finnsnes, Norge
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(18)
Den berörda produkten är ferrokisel som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90 med ursprung i Kina och Ryssland.
(19)
Ferrokisel framställs i ljusbågsugnar genom reduktion av kvarts med hjälp av kolhaltiga produkter. Denna process är mycket energikrävande. Ferrokisel säljs i form av stycken, korn eller pulver och förekommer i olika kvaliteter som skiljer sig åt beträffande kiselhalten och halten av föroreningar (t.ex. aluminium). Ferrokisel innehållande minst 70 viktprocent kisel anses vara av hög renhetsgrad. Ferrokisel innehållande mer än 55 men mindre än 70 viktprocent kisel anses vara av normal renhetsgrad och ferrokisel innehållande mindre än 55 viktprocent anses vara av låg renhetsgrad. Den berörda produkten används huvudsakligen inom järn- och stålindustrin som ett deoxidationsmedel och som legering.
2. Likadan produkt
(20)
Eftersom Kina inte är en marknadsekonomi och inte har omfattats av undersökningen, har Norge i stället använts som jämförbart land. Det ferrokisel som producerades av unionsindustrin och såldes i unionen och det ferrokisel som producerades och såldes i Norge (nedan kallat jämförbart land) och i Ryssland konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som ferrokisel som tillverkas i Kina och Ryssland och exporteras till unionen. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(21)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från de båda berörda länderna.
IMPORTEN FRÅN KINA
1. Inledande anmärkningar
(22)
Såsom anges i skäl 13 samarbetade ingen kinesisk exporterande tillverkare i undersökningen. Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade, grundar sig den övergripande analysen, där dumpningsberäkningen ingår, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.
(23)
Bedömningen av risken för fortsatt eller återkommande dumpning gjordes därför med utgångspunkt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och andra informationskällor, till exempel handelsstatistik om import och export (Eurostat och kinesiska exportdata) och annan offentlig information.
(24)
Avsaknaden av samarbete påverkade jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset på de olika typerna av den berörda produkten. Såsom förklaras i skäl 30 ansågs det lämpligt att fastställa både normalvärdet och exportpriset på global basis, alltså för en enda produkt, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(25)
I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod för att fastställa dumpning som i den ursprungliga undersökningen i de fall där det konstaterades att omständigheterna var oförändrade.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Fastställande av normalvärdet
(26)
I sitt tillkännagivande om inledande uppmanade kommissionen alla berörda parter att lämna synpunkter på förslaget att använda Norge som tredjeland med marknadsekonomi för att konstruera normalvärdet för Kina. Norge användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Eftersom ingen av parterna lämnade synpunkter på förslaget, beslöts det att Norge återigen skulle användas som tredjeland med marknadsekonomi för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
(27)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Norge sålde till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen från Kina till unionen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på hemmamarknaden i det jämförbara landet var representativ.
(28)
Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden.
(29)
Normalvärdet fastställdes således utifrån det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den lönsamma inhemska försäljningen under översynsperioden.
2.2 Fastställande av exportpriset
(30)
Såsom anges i skäl 24 samarbetade ingen kinesisk exporterande tillverkare i undersökningen. Exportpriset fastställdes därför utifrån de mest tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(31)
Först extraherades försäljningsvolym och importpriser från Eurostats importdatabas för de tre KN-nummer som anges i skäl 18, dvs. för de olika kvaliteterna. Eftersom det bedömdes lämpligt att fastställa ett genomsnittligt exportpris justerades data som extraherats för KN-nummer 7202 29 10 och 7202 29 90 med hänsyn till kiselinnehållet i KN-nummer 7202 21 00. Detta är den metod som i begäran om översyn föreslås för att få en uppskattning av den totala importvolymen beräknat på ferrokisel av typen FeSi-75. Volym och importpriser för dessa tre KN-nummer aggregerades och viktades för att få fram ett genomsnitt.
(32)
Detta genomsnittliga importpris på cif-nivå justerades slutligen genom avdrag för framför allt transportkostnader så att värdet fritt fabrik erhölls. Försäljningspriset fastställdes således i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen utifrån den uppgift som fanns i Eurostats importstatistik om det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas.
2.3 Jämförelse och justeringar
(33)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen skulle bli rättvis beaktades även skillnader som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes framför allt för att avspegla exporttullarna, och eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade baserades dessa på uppgifterna i begäran om översyn.
2.4 Dumpning under översynsperioden
(34)
Utifrån ovanstående uppgifter fastställdes dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av nettopriset fritt unionens gräns, före tull, till 165 %.
(35)
Det bör dock noteras att den totala volym av den berörda produkten som importeras till unionen har minskat kraftigt sedan införandet av de ursprungliga åtgärderna och att den ovan nämnda dumpningsmarginalen fastställdes utifrån en begränsad importvolym (mindre än 2 500 ton under översynsperioden).
(36)
För en fullständig analys undersöktes därför även de kinesiska exporterande tillverkarnas prissättningsbeteende på de tre viktigaste tredjelandsmarknaderna, nämligen Japan, Sydkorea och Förenta staterna.
(37)
I det syftet användes kinesiska exportsiffror för att fastställa de kinesiska exportpriserna till Japan, Sydkorea och Förenta staterna. Jämförelsen med det normalvärde som fastställts enligt ovan visade också att dumpning förekom och att marginalen uppgick till mellan 86 % och 92 % beroende på destinationsland.
3. Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.1 Kinas produktionskapacitet
(38)
Kina är världens i särklass största tillverkare av ferrokisel. Produktionskapaciteten under översynsperioden uppskattades till 10-11 miljoner ton per år. Ungefär halva kapaciteten i den kinesiska ferrokiselindustrin utnyttjades således. Det betyder att det för närvarande finns en outnyttjad kapacitet på omkring 5,5 miljoner ton per år, vilket är nästan sju gånger så mycket som hela förbrukningen i unionen. Trots den överkapacitet som finns i dagsläget förefaller det, utifrån uppgifter från sökanden, som om Kinas kapacitet håller på att byggas ut ytterligare genom större och mer effektiva ljusbågsugnar.
(39)
Det finns ingenting som tyder på att förbrukningen på Kinas hemmamarknad eller på tredjelandsmarknader skulle öka kraftigt och kunna absorbera den produktionsökning som skulle bli följden om de kinesiska tillverkarna började utnyttja hela sin kapacitet.
3.2 Unionsmarknadens attraktionskraft
(40)
Efter införandet av de slutgiltiga åtgärderna i februari 2008 minskade importen från Kina stadigt till en marginell nivå på mindre än 1 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Efter en toppnivå på runt 330 400 ton 2007 minskade importen till mindre än 2 500 ton 2012. EU-marknaden för ferrokisel är dock fortsatt attraktiv för kinesiska exportörer.
(41)
Såsom anges ovan finns det en stor outnyttjad produktionskapacitet i Kina. Det finns följaktligen starka incitament till att hitta nya avsättningsmöjligheter för överskottskapaciteten. Eftersom den kinesiska staten har infört stränga exportrestriktioner (exporttullar på 25 %, mervärdesskatt som inte återbetalas och exportlicenser) minskade den samlade exporten från Kina från toppnivån på 1,5 miljoner ton 2007 till endast 0,4 miljoner ton 2009. Från 2010 märks dock en återhämtning för exporten och exportvolymen steg till 0,8 miljoner ton. För 2013 uppskattades den till 0,7 miljoner ton. De senaste siffrorna tyder på att exporten ligger på en stabil nivå som överstiger hela unionens förbrukning.
(42)
Trots dessa exportrestriktioner exporterade kinesiska tillverkare betydande volymer ferrokisel till marknader utan importrestriktioner (i första hand Japan, Sydkorea och Förenta staterna).
(43)
Den asiatiska marknaden skulle vid första påseendet kunna vara ett alternativ för att absorbera en del av Kinas överkapacitet. Enligt uppgifter från sökanden kan den senaste tidens utveckling dock ha gjort den marknaden mindre attraktiv för kinesiska exportörer.
(44)
Faktum är att Asienmarknaden kommer att påverkas kraftigt av att två nya ferrokiseltillverkare tillkommer i Malaysia (anläggningarna Pertama Ferroalloys och Sarawak Ferroalloy). Malaysias årliga produktion av ferrokisel beräknas öka med 420 000 ton från och med 2014 och den nya produktionen väntas exporteras till grannländer i Sydostasien, särskilt Japan som behöver 600 000 ton ferrokisel om året. Produktionen vid de nya malaysiska anläggningarna kommer att försämra Kinas exportmöjligheter i Sydostasien. Dessutom har japanska stålproducenter och sydkoreanska stålverk redan tecknat avtal om att köpa stora volymer ferrokisel från de nya malaysiska tillverkarna varje år, vilket ytterligare kommer att försvåra för de kinesiska exportörerna att komma in på marknaden.
(45)
I sina synpunkter på meddelandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkaren att den malaysiska produktionen var överskattad. Efter kontroll ansågs denna synpunkt stämma och Malaysias produktion korrigerades därför till ca 370 000 ton.
(46)
Utbyggnaden av produktionen i Malaysia väntas därmed öka konkurrensen på denna redan mättade marknad, där Kina och Ryssland i dagsläget har en betydande marknadsandel.
(47)
Den minskade förekomsten av kinesiska produkter på unionsmarknaden under översynsperioden kan främst förklaras med den kinesiska statens exportrestriktioner, såsom anges i skäl 41.
(48)
Priserna på EU-marknaden skulle också vara ett incitament för kinesiska producenter som behöver hitta avsättning för sin överkapacitet. Faktum är att det genomsnittliga priset på unionsmarknaden 2012 var minst lika högt som de kinesiska tillverkarnas priser på exporten till deras viktigaste destinationsländer (Japan, Sydkorea och Förenta staterna), vilket gör unionsmarknaden ännu mer attraktiv när försäljningen på andra marknader försvåras.
(49)
Det kan således konstateras att den europeiska marknaden, som är en av de största i världen, är fortsatt attraktiv för kinesiska tillverkare.
4. Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(50)
Mot bakgrund av den outnyttjade kapaciteten i Kina och den relativt attraktiva prisnivån på unionsmarknaden kan man dra slutsatsen att det finns en risk för att den kinesiska exporten av den berörda produkten skulle öka om de gällande åtgärderna skulle upphöra.
(51)
Med hänsyn till den outnyttjade kapacitet som finns och kan komma att finnas i Kina, det faktum att unionsmarknaden är den största marknaden i världen och de försämrade förutsättningar som kinesiska exportörer väntas få i Sydostasien kan man dra slutsatsen att kinesiska exportörer sannolikt kommer att öka sin export till unionen om antidumpningsåtgärderna upphävs.
IMPORT FRÅN RYSSLAND
1. Inledande anmärkningar
(52)
Såsom anges i skäl 14 var det bara en grupp tillverkare som samarbetade i förfarandet. Det konstaterades dock att den ryska koncernen svarade för en betydande andel av den samlade produktionen av ferrokisel i Ryssland, nämligen cirka 78 %, och för merparten av det ferrokisel med ursprung i Ryssland som importeras till unionen. Därför gjordes bedömningen att de uppgifter som lämnats av den ryska koncernen, tillsammans med uppgifter från andra källor, såsom begäran om översyn och tillgänglig handelsstatistik om import (från Eurostat), måste användas för att bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning.
(53)
För beräkningen av dumpningsmarginalen betraktas företagen JSC CHEMK och JSC KF i den ryska koncernen vara varandra närstående i den mening som avses i artikel 143 i gemenskapens tullkodex (7), precis som i den ursprungliga undersökningen. Därför beräknades en enda dumpningsmarginal för hela koncernen med hjälp av följande metod. Dumpningsmarginalen för varje enskild exporterande tillverkare beräknades innan man fastställde en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för koncernen som helhet. Det bör påpekas att denna metod skiljer sig från den metod som användes i den ursprungliga undersökningen, där dumpningsberäkningen gjordes genom att man slog samman alla uppgifter om de tillverkande enheternas produktion och försäljning. Denna annorlunda metod användes i den avslutade interimsöversynen. De nya omständigheter som motiverade en justering av metoden var en förändring av koncernens struktur som gjorde det möjligt att identifiera vilken del av försäljningen och produktionen som en enskild tillverkare inom koncernen stod för.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Fastställande av normalvärdet
(54)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande exporterande tillverkarna sålde till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ med hänsyn till den totala volymen av deras exportförsäljning till unionen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen.
(55)
Kommissionen undersökte även om försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Detta undersöktes för produkttyper som såldes av en exporterande tillverkare på den inhemska marknaden och som konstaterades vara direkt jämförbara med en produkttyp som exporterades till unionen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den exporterande tillverkarens sammanlagda inhemska försäljning av produkttypen till oberoende kunder sett till volym utgjorde minst 5 % av dess totala försäljning av en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen.
(56)
Vidare undersöktes huruvida den inhemska försäljningen av produkttyperna kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Det gjordes genom att man fastställde hur stor andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder på hemmamarknaden som var lönsam för varje typ av den berörda produkten som exporterades till unionen under översynsperioden.
(57)
För produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred tillverkningskostnaderna och vars vägda genomsnittliga försäljningspris minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(58)
I de fall där volymen lönsam försäljning av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittspriset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet utifrån det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma inhemska försäljningen av denna produkttyp under översynsperioden.
(59)
I de fall där det inte förekom någon inhemsk försäljning av en viss produkttyp eller där den inhemska försäljningen inte var tillräckligt omfattande konstruerades normalvärdet enligt artikel 2.3 i grundförordningen.
(60)
När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om de samarbetande exporterande tillverkarnas tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel eller på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.
2.2 Fastställande av exportpriset
(61)
Den ryska koncernens exportförsäljning till EU under översynsperioden skedde via dess närstående företag RFAI (den närstående importören), som genomförde alla importfunktioner kopplade till varornas övergång till fri omsättning i unionen, dvs. agerade som närstående importör.
(62)
I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen fastställdes därför exportpriset på grundval av de priser till vilka de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen, och med en skälig marginal för vinst samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. För detta ändamål använde kommissionen den faktiska procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, och eftersom det saknades ny information angående förväntad vinst från oberoende importörer användes samma vinstmarginal som i den ursprungliga undersökningen, dvs. 6 %.
(63)
Den ryska koncernen hävdade att RFAI borde behandlas som en del av samma ekonomiska enhet (Single economic entity, SEE) eftersom båda kontrolleras och drivs av samma personer och företagen fungerar som samma ekonomiska enhet. Därför skulle man enligt den ryska koncernen vid beräkningen av exportpriserna inte göra avdrag för RFAI:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.
(64)
Huruvida den ryska koncernen och RFAI utgjorde samma ekonomiska enhet saknar relevans för den justering som gjordes i syfte att konstruera exportpriset i enlighet med artikel 2.9.
(65)
Eftersom den ryska koncernens exportförsäljning skedde via ett närstående företag (RFAI), måste exportpriset således justeras genom avdrag för en skälig marginal för vinst samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, såsom uttryckligen föreskrivs i artikel 2.9 i grundförordningen. Mot denna bakgrund måste koncernens begäran avslås.
(66)
Den exporterande tillverkaren upprepade sitt påstående att det rör sig om samma ekonomiska enhet och att detta hindrade justeringarna för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Tillverkaren hävdade också att även om justeringarna var motiverade, bör det konstruerade exportpriset endast inkludera kostnader i samband med RFAI:s import, och utesluta alla försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader i samband med exporten från samma ekonomiska enhet (SEE). Slutligen ansåg tillverkaren att det var en felaktig slutsats att det inte skulle röra sig om samma ekonomiska enhet i detta fall.
(67)
Huruvida det rör sig om samma ekonomiska enhet är irrelevant inom ramen för konstruktionen av exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Så länge villkoren i artiklarna 2.1 och 2.9 i grundförordningen är uppfyllda, är graden av kontroll eller integration irrelevant för bedömningen av lagenligheten av justeringarna enligt artikel 2.9 (8). Enligt artikel 2.9 i grundförordningen ska kommissionen i vissa situationer konstruera ett exportpris och justera detta konstruerade exportpris för ett visst antal parametrar, däribland om parterna ”förefaller att vara förbundna med varandra”. Ordalydelsen i artikel 2.9 i grundförordningen är tydlig i det avseendet att en ”justering ska göras” (understrykning tillagd av kommissionen). Kommissionen kontrollerade att RFAI utförde alla de uppgifter som normalt utförs av en närstående importör i EU. RFAI är förvisso nära involverat i gruppens internationella verksamhet (t.ex. kundstöd, logistik och schemaläggning av leveranser, inköp av kapitalvaror och viktiga råvaror osv.). Därigenom var det nödvändiga villkoret för en justering i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen uppfyllt, vilket motiverar de gjorda justeringarna. Därmed dras slutsatsen att de justeringar som gjordes var nödvändiga på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen.
(68)
Den exporterande tillverkaren hävdade att det följer av domstolens dom i målet Nikopolsky/Interpipe (9) att om exportören och den närstående handlaren utgör samma ekonomiska enhet, är det inte tillåtet med en justering av exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Detta påstående är ogrundat. Denna dom rör en justering enligt artikel 2.10 i för nominella provisioner till en handlare vars funktioner liknar funktionerna som en agent har som arbetar på provisionsbasis. Denna rättspraxis är därför irrelevant i det aktuella fallet, där det schweiziska företaget RFAI utför alla de uppgifter som normalt utförs av en närstående importör. Huruvida det rör sig om samma ekonomiska enhet har inte samma inverkan på justeringarna enligt artikel 2.10 i grundförordningen som på justeringarna enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Det finns inte heller något utrymme för egna bedömningar när det gäller att avgöra om huruvida en justering för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst kan yrkas. En sådan justering ska enligt artikel 2.9 i grundförordningen göras när parterna är förbundna med varandra.
(69)
När det gäller omfattningen av justeringen, går det inte att godta yrkandet på partiella avdrag för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, eftersom den exporterande tillverkaren inte har inkommit med några relevanta bevis. Justeringarna enligt artikel 2.9 i grundförordningen är de som redan ingår i konstruktionen av ett exportpris i de vanligaste fallen av sammanslutningar. Om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst bara skulle justeras partiellt, skulle en sådan ändring behöva baseras på bevisning från den exporterande tillverkaren rörande kostnader, särskilt för huruvida dessa kostnader utgör särskilda kostnader som uppstått i samband med någon verksamhet som inte direkt rör importen av den berörda produkten mellan import och återförsäljning.
(70)
Den ryska koncernen yrkade också på att exportpriset i enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen borde beräknas utan avdrag för den antidumpningstull som betalats, eftersom tullen återspeglas på rätt sätt i återförsäljningspriserna och i påföljande försäljningspriser i unionen.
(71)
Under undersökningen fastställdes det bland annat att återförsäljningspriset för den berörda produkten i unionen inte återspeglade den tull som betalats för 99 % av de rapporterade transaktionerna. Det kan således konstateras att antidumpningstullen inte återspeglas på rätt sätt i den ryska koncernens återförsäljningspriser. Den ryska koncernens påstående kunde därför inte godtas och de exportpriser som konstruerats i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen har beräknats med avdrag för antidumpningstullarna.
2.3 Jämförelse och justeringar
(72)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen skulle bli rättvis togs hänsyn till skillnader som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(73)
Justeringar gjordes för att beakta olikheter i fråga om kostnader för transport, försäkringar, terminalhantering och annan hantering, krediter och provisioner när så var tillämpligt och skäligt i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
2.4 Dumpning under översynsperioden
(74)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset på nivån fritt fabrik för varje produkttyp för var och en av de samarbetande exporterande tillverkarna i den ryska koncernen.
(75)
Den berörda exporterande tillverkaren hade flera invändningar rörande beräkningen av dumpningsmarginalen.
(76)
För det första, angående justeringen av kostnaderna för kvartsit som köps in av ett tillverkande företag i koncernen från det andra tillverkande företaget i koncernen, bestred man tillägget av en vinstmarginal på 5 % till det reviderade inköpspriset. Det argument som användes är att de båda företagen är medlemmar av samma ekonomiska enhet (SEE).
(77)
Även om SEE-argumentet är irrelevant i samband med kostnadsjusteringen för kvartsit, medges det att transaktionerna mellan närstående parter kan göras utan att någon vinst uppnås. Eftersom det inte finns någon försäljning av kvartsit till externa parter, kan en eventuell vinst inte heller påvisas. Följaktligen tog man inte med påslaget för vinsten i de justerade kostnaderna för kvartsiten och fastställandet av dumpning ändrades i enlighet därmed.
(78)
En andra invändning rörde kommissionens tillämpning av rekommendationerna från WTO:s tvistelösningsorgan i laxtvisten med Norge. I det fallet rekommenderades det att när den inhemska försäljningen av en viss produkttyp inte är representativ, bör man ändå använda försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader samt vinst för dessa transaktioner när man beräknar normalvärdet. Den exporterande tillverkaren hävdade också att den nya metoden vid en översyn vid giltighetstidens utgång inte är tillåten, eftersom det saknas väsentliga förändringar i omständigheterna som skulle möjliggöra detta.
(79)
Kommissionen förklarade i en utfrågning panelens metod i ärendet med lax för den exporterande tillverkaren, som fortsatte att se en överträdelse av grundförordningens artikel 2.4 och 2.6 i panelens rekommendation. Det är emellertid kommissionens uppgift att tillämpa sådana avgöranden inom ramen för sina WTO-åtaganden. En sådan metod påverkar alla ärenden och inte bara undersökningar som inletts på basis av artikel 5 i grundförordningen.
(80)
Utifrån en tredje invändning korrigerade kommissionen för de fall när en av koncernens exporterande tillverkares kostnader jämfördes med viss försäljning som gjorts av den andra exporterande tillverkaren.
(81)
Kommissionen bekräftar vidare att omsättningen anpassades genom samma justeringar som för tillverkningskostnaden, t.ex. transportkostnader och försäkrings- och hanteringskostnader, i syfte att fastställa lönsamhetstestet, och förpackningskostnader i syfte att fastställa dumpningsmarginalerna.
(82)
I en fjärde invändning anser den exporterande tillverkaren att den gällande antidumpningstullen felaktigt dragits av från exportpriset. För att styrka detta uppger man att priserna på exportförsäljningen var mer än 100 % högre under översynsperioden än under den ursprungliga undersökningsperioden, vilket skulle bevisa att antidumpningstullen tagits med i exportpriserna. Dessutom borde vissa importtullar och antidumpningstullar inte ha dragits av, eftersom man påstod att de betalats i förskott och att de gällde en kommande period. Slutligen borde kommissionen inte heller ha beaktat kostnader för ett kontor i Japan samt schweiziska statliga och regionala skatter.
(83)
Den bevisning som den exporterande tillverkaren lämnat är inte avgörande när det gäller att bevisa att antidumpningstullen på rätt sätt återspeglades i exportpriset i detta fall och för denna produkt. Både återförsäljningspriserna och tillverkningskostnaderna har ökat kraftigt sedan den ursprungliga undersökningen. Ökningen av exportpriserna kan därför inte uteslutande tillskrivas den påstådda avspeglingen av tullen. För att illustrera att den inlämnade bevisningen inte var avgörande, jämförde kommissionen exportpriserna med kostnaderna för varorna, inklusive antidumpningstullen, under undersökningsperioden för översynen, vilket ledde till att 99 % av exporttransaktionerna inte har ett exportpris som är tillräckligt högt för att inbegripa antidumpningstullen. Även om tullen inte dras av, skulle detta inte räcka för att undanröja undersökningsresultat som visade på avsevärd dumpning och det skulle heller inte påverka slutsatsen beträffande sannolikheten för fortsatt dumpning. Det skulle därför inte få någon inverkan på resultatet av den aktuella översynsundersökningen vid giltighetstidens utgång.
(84)
Kommissionen konstaterade att det inte är möjligt med förskottsbetalning av importtullar och antidumpningstullar och att sådana tullar tas ut vid importen. Dessutom använde koncernen ett tullager, vilket innebär att tullarna bara behövde betalas när importen och försäljningen faktiskt ägde rum. Baserat på en jämförelse mellan råbalansen av den 31 december 2012 och de reviderade räkenskaperna, kunde det klart konstateras att revisorerna omklassificerade de påstått förskottsinbetalade antidumpningstullarna till faktiskt erlagda antidumpningstullar såsom en kostnad i resultaträkningen.
(85)
Kostnaderna för kontoret i Japan hade inte något samband med den berörda produkten och påverkade därför inte kommissionens beräkning. Påståendet avvisades därför. Slutligen skulle de schweiziska skatter som nämns endast kunna uteslutas om de skulle avse företagsinkomstskatt, vilket på grundval av svaret på meddelandet av uppgifter förefaller vara fallet. Dumpningsberäkningen justerades därför i enlighet med detta.
(86)
Den justerade räntan på ett lån från ett företag i koncernen beläget på Brittiska Jungfruöarna till ett annat företag i koncernen granskades av kommissionen till följd av påståendet att sådana lån kan göras på bättre villkor än marknadsvillkor och i princip bara vore meningsfulla om låneräntan var lägre än normal bankränta. Kommissionen bekräftar vidare att vinstmarginalen för RFAI tillämpades på nettofaktureringsvärdet i företagets bokföringsvaluta, och grundades inte på cif-nivån till vilken vissa kostnader lades till.
(87)
Med beaktande av ovanstående överväganden, och efter revidering av beräkningen efter godkännandet av påståendena rörande den koncerninterna försäljningen av kvartsit, det koncerninterna lånet samt de schweiziska federala och regionala inkomstskatterna, reviderades dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset, fritt unionens gräns, före tull, och fastställdes till 43 %.
(88)
Det erinras om att man i den interimsöversyn som avses i skäl 4 drog slutsatsen att den ryska koncernens export till unionen under perioden oktober 2009 till september 2010 skedde till dumpade priser.
3. Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphävas
(89)
Efter analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning.
3.1 Rysslands produktionskapacitet
(90)
Ryssland är världens näst största producent av ferrokisel. Enligt marknadsundersökningsföretaget Metal Expert uppgår Rysslands produktionskapacitet till cirka 900 000 ton ferrokisel. Detta inbegriper produktion i ljusbågsugnar som både kan producera ferrokisel och andra slags ferrolegeringar. Två av tillverkarna (JSC CHEMK och Serov Ferroalloy Plant) har produktionsutrustning som gör att de snabbt kan ställa om mellan ferrokisel och andra slags ferrolegeringar. Övriga ryska tillverkare (dvs. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK och JSC KF) har däremot bara utrustning för att producera ferrokisel.
(91)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren att dess egen information hade uteslutits vid beräkningen av produktionskapaciteten i Ryssland. Såsom anges i skäl 52 var den primära informationskälla som användes den som tillhandahållits av den ryska koncernen. Rapporten från Metal Expert användes för att fastställa andra ryska tillverkares produktionskapacitet. Detta påstående avvisas därför.
(92)
Dessutom hävdade denna exporterande tillverkare att produktionen i JSC CHEMK hade bedömts felaktigt, eftersom man hävdade att det är praktiskt taget omöjligt utan stora extra kostnader och tidsförluster att byta från den ena ferrolegeringproduktionen till den andra. De bevis som man fann under kontrollbesöket på plats hos JSC CHEMK visar emellertid att ugnarna vid JSC CHEMK kan byta från en ferrolegering till en annan utan de tidsförluster som beskrivs ovan. Detta påstående avvisas därför.
(93)
Den faktiska produktionen under översynsperioden uppskattades till cirka 633 000 ton (på basis av FeSi-75) och den outnyttjade kapaciteten till upp till 267 000 ton. Lågt räknat och med hänsyn tagen till den kapacitet som används för att tillverka övriga ferrolegeringar finns en outnyttjad kapacitet för ferrokisel på minst 120 000 ton.
(94)
Den ryska koncernen hävdade att den ryska outnyttjade kapaciteten hade beräknats på fel sätt, eftersom kommissionen inte hade tagit hänsyn till att den ryska koncernen redan utnyttjade 95-100 % av sin produktionskapacitet. Såsom anges i skälet ovan har man emellertid också räknat lågt genom att ta hänsyn till den faktiska outnyttjade kapaciteten. Detta påstående avvisas därför.
(95)
Enligt rapporten från Metal Expert är förklaringen till den stora outnyttjade kapaciteten att efterfrågan på hemmamarknaden halverades mellan 2002 och 2009 för att sedan ligga kvar på samma nivå till 2012. Produktionskapaciteten överstiger således vida efterfrågan på hemmamarknaden och de ryska tillverkarna är därför beroende av export.
3.2 Unionsmarknadens attraktionskraft
(96)
Trots nuvarande åtgärder är EU-marknaden fortfarande attraktivt för rysk export. Importnivån under översynsperioden visar att importen från Ryssland i viss mån hade påverkats av antidumpningstullarna, men att den fortsatte att vara betydande under översynsperioden.
(97)
En berörd part hävdade att unionsmarknaden för ferrokisel inte skulle vara attraktiv för en global leverantör såsom den ryska koncernen och att importen totalt sett minskar kraftigt och har fortsatt att minska under 2012. Enligt den berörda parten skulle denna trend inte komma att vända i framtiden. En granskning av handelsdata som hämtats från Eurostat och erhållits enligt artikel 14.6 i grundförordningen visade dock att importen från Ryssland låg på en ganska stabil nivå under perioden 2010-2012.
(98)
Dessutom framgår det att den ryska koncernens priser på export av den berörda produkten till EU är högre än dess priser på ferrokisel som säljs på tredjelandsmarknader, beroende på destinationsland.
(99)
Påståendet att unionsmarknaden inte är attraktiv för ryska tillverkare måste således avvisas.
(100)
En part hävdade att den ryska marknaden blir mer och mer attraktiv till följd av flera kommande projekt som borde öka efterfrågan på stål och därmed öka den inhemska förbrukningen av ferrokisel, till exempel vinter-OS 2014. För det första bör det dock påpekas att denna part inte tillhandahöll några relevanta data eller någon uppskattning av hur den inhemska förbrukningen av ferrokisel kommer att påverkas av dessa projekt. Om det verkligen ligger något i påståendet borde den effekten ha börjat märkas redan under 2012 och 2013. Tillgängliga data visar emellertid att förbrukningen på hemmamarknaden låg på en stabil nivå under åren i fråga. En eventuell effekt av dessa projekt skulle dessutom hur som helst bara vara tillfällig och begränsad. Argumentet lämnas därför utan beaktande. En part hävdade att överkapaciteten i Ryssland till stor del exporteras till Asien och Förenta staterna. Faktum är att ryska tillverkare exporterade mer än 73 % av sin produktion under översynsperioden. Såsom anges i skäl 93 finns dock alltjämt en stor överkapacitet inom produktionen i Ryssland på grund av att förbrukningen på hemmamarknaden minskar. Det talar för att det finns ett stort behov av att hitta alternativa marknader som kan kompensera för den minskade inhemska försäljningen och absorbera överskottet i produktionskapaciteten.
(101)
Såsom anges i skäl 44 kommer konkurrensen på de asiatiska marknaderna att öka till följd av att nya anläggningar som byggts i Malaysia kommer att börja producera cirka 420 000 ton 2014. Därmed försvåras de ryska tillverkarnas export till Asienmarknaden.
(102)
Såsom förklaras i skäl 45, har Malaysias produktion korrigerats till 370 000 ton.
(103)
De ryska exportörerna har dessutom redan blivit föremål för en antidumpningsundersökning i Förenta staterna, en av deras viktigaste exportmarknader, där det i begäran om undersökning hävdas att dumpningsmarginalerna är betydande.
(104)
Det måste därför konstateras att de ryska exporterande tillverkarna i hög grad är beroende av export till tredjelandsmarknader där konkurrensen kommer att öka. Därmed kommer unionsmarknaden att bli ännu mer attraktiv för dem.
4. Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(105)
Mot bakgrund av de resultat som redovisas ovan kan man dra slutsatsen att det fortfarande förekommer dumpad import från Ryssland och att sannolikheten för fortsatt dumpning är stor. Med hänsyn till den outnyttjade kapacitet som finns i Ryssland nu och eventuellt även framöver, det faktum att unionsmarknaden är den största marknaden i världen och den förväntade kapacitetsökningen i Sydostasien kan man dra slutsatsen att ryska exportörer sannolikt kommer att öka sin export till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.
5. Slutsats
(106)
Mot bakgrund av ovanstående konstateras att det finns en betydande och påtaglig risk för fortsatt dumpning av ferrokisel med ursprung i Kina och Ryssland om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(107)
Under översynsperioden fanns sju kända tillverkare av den likadana produkten i unionen. Dessa utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen och kallas i det följande unionsindustrin.
(108)
Såsom anges i skäl 16 lämnade sex tillverkare i unionen den begärda informationen. Dessa företag beräknas stå för ungefär 90 % av den samlade tillverkningen i unionen och deras situation anses vara representativ för unionsindustrin.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukningen i unionen
(109)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym till både närstående och icke-närstående kunder på unionsmarknaden, en uppskattning (baserad på begäran om översyn) för den tillverkare som inte var samarbetsvillig och den importvolym som rapporterats av Eurostat, baserad på KN-nummer.
(110)
Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 40 %. Det bör dock noteras att det första året under skadeundersökningsperioden (2009) var extremt dåligt på grund av den ekonomiska krisen. Även om förbrukningen i unionen delvis återhämtade sig efter 2009 nådde den ändå inte upp till samma nivåer som under den ursprungliga undersökningen, då förbrukningen låg på över 850 000 ton varje år.
Tabell 1
Förbrukning
2009
2010
2011
ÖP
Förbrukning (i ton)
544 093
799 233
841 796
760 128
Index (2009 = 100)
100
147
155
140
Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, Eurostat.
2. De berörda ländernas försäljningsvolym, priser och marknadsandel
(111)
Den kinesiska och ryska importens volym och marknadsandel analyserades på grundval av uppgifter från Eurostat och uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. Eftersom importvolymerna från Kina är mycket låga har importen från de berörda länderna inte bedömts sammantaget.
a) Den berörda importens volym och marknadsandel
(112)
Under skadeundersökningsperioden hade den dumpade importen till unionen utvecklats enligt följande i fråga om volym och marknadsandel:
Tabell 2
Den berörda importens volym och marknadsandel
2009
2010
2011
ÖP
Kina
Importvolym (ton)
8 105
13 828
5 125
2 516
Index (2009 = 100)
100
171
63
31
Marknadsandel (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Index (2009 = 100)
100
116
41
22
Ryssland
Importvolym (ton)
74 678
53 671
29 338
40 725
Index (2009 = 100)
100
72
39
55
Marknadsandel (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Index (2009 = 100)
100
49
25
39
De berörda länderna totalt
Importvolym (ton)
82 783
67 499
34 463
43 241
Index (2009 = 100)
100
82
42
52
Marknadsandel (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Index (2009 = 100)
100
56
27
37
Källa: Eurostat.
(113)
Importvolymerna från de berörda länderna minskade med hela 48 % under skadeundersökningsperioden. Deras marknadsandel minskade också från 15,2 % 2009 till 5,7 % under översynsperioden. Till följd av detta fanns det knappast någon import av produkter från Kina på unionsmarknaden. De ryska exporterande tillverkarna har dock alltjämt en betydande marknadsandel som gör Ryssland till den fjärde största exportören till unionen.
b) Importpriser och prisunderskridande
(114)
I tabellen nedan visas det genomsnittliga priset på dumpad import. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset på import från Kina med 38 %. Det genomsnittliga priset på import från Ryssland ökade med 31 % under perioden men var fortfarande lägre än unionsindustrins försäljningspriser.
Tabell 3
Genomsnittligt pris på den dumpade importen
2009
2010
2011
ÖP
Kina
Genomsnittligt pris (euro/ton)
991
1 088
873
611
Index (2009 = 100)
100
110
88
62
Ryssland
Genomsnittligt pris (euro/ton)
716
776
889
999
Index (2009 = 100)
100
108
124
140
De berörda länderna totalt
Genomsnittligt pris (euro/ton)
742
840
887
976
Index (2009 = 100)
100
113
119
131
Källa: Eurostat.
(115)
För att fastställa prisunderskridandet under översynsperioden jämfördes de samarbetande unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden för varje produkttyp med de samarbetande ryska tillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris på den dumpade importen av motsvarande produkt till första oberoende kund på unionsmarknaden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik. Priserna för den ryska importen fastställdes till cif-nivån med lämplig justering för tullar.
(116)
Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade under översynen, fastställdes den kinesiska exportens prisunderskridande genom en jämförelse mellan unionstillverkarnas vägda genomsnittliga priser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden på nivån fritt fabrik och de genomsnittliga kinesiska exportpriser som hämtats från Eurostat, fastställda till cif-nivån med lämplig justering för tullar.
(117)
Uttryckt i procent av de samarbetsvilliga unionstillverkarnas omsättning under översynsperioden visade jämförelsen att den vägda genomsnittliga underskridandemarginalen på unionsmarknaden låg på mellan 6 % och 39 % för Ryssland och på 46 % för Kina.
3. Import från andra tredjeländer utan antidumpningsåtgärder
(118)
Importvolymerna från tredjeländer till unionsmarknaden ökade med 33 % under skadeundersökningsperioden, vilket låg i linje med den stigande förbrukningen. Marknadsandelen för import från tredjeländer var relativt stabil under skadeundersökningsperioden och uppgick till runt 70 % av unionens förbrukning, med en liten minskning under översynsperioden. Importens geografiska fördelning förändrades dock mer. Såväl Brasilien som Norge tycks ha gynnats av den ökade förbrukningen, och för båda länderna konstateras märkbart ökade importvolymer och marknadsandelar.
(119)
De genomsnittliga priserna på import från tredjeländer steg med 22 % under skadeundersökningsperioden och ligger långt högre än priserna på import från Kina och Ryssland.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
(120)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
(121)
Vid skadeanalysen undersöktes unionsindustrins ekonomiska situation utifrån indikatorer som produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittligt enhetspris, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar samt kapitalanskaffningsförmåga, lager och arbetskostnader.
a) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(122)
Unionsindustrins produktion ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Ökningen var mest uttalad mellan 2009 och 2011 då produktionen ökade med 178 %. Den var sedan stabil under översynsperioden. Det bör noteras att det första året under perioden var exceptionellt och präglades av ovanligt låga produktionsnivåer på grund av den ekonomiska krisen. Trots en betydande återhämtning efter 2009 nådde unionsindustrins produktion inte upp till utgångsnivån vid tiden för den ursprungliga undersökningen (år 2003), då produktionen rapporterades uppgå till över 270 000 ton.
Tabell 5
Unionsindustrins totala produktion
2009
2010
2011
ÖP
Produktion (ton)
81 147
192 495
225 376
224 540
Index (2009 = 100)
100
237
278
277
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn.
(123)
Produktionskapaciteten var relativt stabil under hela skadeundersökningsperioden men ökade något under översynsperioden. Eftersom produktionen ökade kraftigt under perioden 2009-2011, ökade kapacitetsutnyttjandet som helhet med 179 %. Denna trend vände dock under översynsperioden, då kapacitetsutnyttjandet i stället minskade. Detta berodde emellertid inte på att den faktiska produktionen minskade, utan på att kapaciteten ökade.
Tabell 6
Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2009
2010
2011
ÖP
Produktionskapacitet (ton)
301 456
301 456
299 914
324 884
Index (2009 = 100)
100
100
99
108
Kapacitetsutnyttjande (%)
27
64
75
69
Index (2009 = 100)
100
237
279
257
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn.
b) Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt
(124)
Unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden (fastställd utifrån försäljningen till både närstående och icke-närstående kunder i unionen) följde samma trend som förbrukningen under perioden 2009-2011. Den plötsliga ökningen under översynsperioden var en följd av att en del av unionsindustrins försäljning det året övergick från försäljning till närstående kunder till försäljning till icke-närstående kunder i unionen. Det var en följd av förändringar i bolagsstrukturen hos en av unionstillverkarna.
Tabell 7
Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder
2009
2010
2011
ÖP
Volym (i ton)
60 257
113 048
122 860
191 525
Index (2009 = 100)
100
188
204
318
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn.
(125)
Eftersom försäljningsvolymerna på unionsmarknaden följde förbrukningens utveckling var unionsindustrins marknadsandel efter en inledande uppgång 2010 relativt oförändrad under skadeundersökningsperioden, dock med en svagt stigande trend.
Tabell 8
Unionsindustrins marknadsandel
2009
2010
2011
ÖP
Unionsindustrins marknadsandel (%)
14
21
22
25
Index (2009 = 100)
100
155
165
187
Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat.
(126)
Såsom anges i skäl 111 ökade unionens förbrukning med 40 % mellan 2009 och översynsperioden. Unionsindustrin kunde dra fördel av denna tillväxt genom att öka sin försäljningsvolym och sin marknadsandel under samma period.
c) Sysselsättning och produktivitet
(127)
Sysselsättningen i unionsindustrin med koppling till den berörda produkten ökade med nästan 50 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning av antalet anställda åtföljdes samtidigt av en ännu större ökning av produktiviteten, mätt i antal ton utgående produkt per anställd och år, som uppgick till 86 % under perioden.
Tabell 9
Sysselsättning och produktivitet
2009
2010
2011
ÖP
Antal anställda
701
869
1064
1042
Index (2009 = 100)
100
124
152
149
Produktivitet (enhet per anställd)
116
222
212
216
Index (2009 = 100)
100
191
183
186
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn.
d) Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning
(128)
Såsom anges i skälen 37 och 87 är dumpningsmarginalen på importen från de berörda länderna fortsatt hög. En analys av skadeindikatorerna visade att industrin håller på att återhämta sig från tidigare dumpning. Denna återhämtning började dock ganska nyligen och en viss nedgång för vissa skadeindikatorer, såsom lönsamhet, kassaflöde och avkastning på investeringar, kunde under översynsperioden konstateras på unionsmarknaden. Det bör även noteras att denna positiva utveckling har skett i skydd av de gällande antidumpningsåtgärderna. Om åtgärderna upphävs kan de faktiska dumpningsmarginalerna komma att påverka unionsindustrin väsentligt.
e) Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad per enhet
(129)
De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder i unionen ökade med 25 % under perioden 2009-2011 och minskade sedan åter under översynsperioden. Dessa prisförändringar speglar generellt förändringar i kostnaderna för råvaror och energi under samma period. En liknande trend kan ses för försäljningspriserna på import från tredjeländer som har den största andelen av unionsmarknaderna. Även dessa steg under perioden 2009-2011 för att sedan sjunka under översynsperioden.
Tabell 10
Försäljningspriser och kostnader
2009
2010
2011
ÖP
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder (euro/ton)
1 136
1 282
1 421
1 151
Index (2009 = 100)
100
113
125
101
Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)
1 094
1 031
1 228
1 063
Index (2009 = 100)
100
94
112
97
Källa: Svar på frågeformulär.
f) Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(130)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga enligt följande:
Tabell 11
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar
2009
2010
2011
ÖP
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
2,3
27,0
18,3
7,4
Kassaflöde (i euro)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investeringar (i euro)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Index (2009 = 100)
100
79
95
102
Avkastning på investeringar (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Källa: Svar på frågeformulär.
(131)
Lönsamheten för de samarbetsvilliga unionstillverkarna fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av relevant omsättning. År 2009 var vinstmarginalen mycket låg och vissa unionstillverkare gick med förlust. En återhämtning inleddes dock 2010, samtidigt som både förbrukningen och försäljningen ökade. Det bör emellertid noteras att vinstmarginalen minskade under översynsperioden, trots att försäljningen från de unionstillverkare som samarbetade förblev stabil (också med hänsyn till förändringarna i fråga om bolagsstruktur). Detta väcker oro för hur vinstmarginalerna i EU-industrin kommer att utvecklas i framtiden.
(132)
Kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet och som beräknades på grundval av driften, var negativt under hela skadeundersökningsperioden. Denna indikator förbättrades inte förrän 2010 och försämrades sedan avsevärt under de båda följande åren. Undersökningen visade också att försämringen av kassaflödet var mer uttalad bland mindre unionstillverkare. Detta väcker farhågor beträffande EU-industrins förmåga att fortsätta med den nödvändiga självfinansieringen av verksamheten i den rådande konjunkturen.
(133)
Utvecklingen för lönsamhet och kassaflöde under skadeundersökningsperioden påverkade de samarbetsvilliga unionstillverkarnas förmåga att investera i verksamheten. Investeringsnivån låg därför kvar på en relativt hög och stabil nivå under skadeundersökningsperioden. Avkastningen på investeringar, uttryckt som vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde, blev positiv först efter 2009. Men i likhet med trenderna för lönsamhet och kassaflöde ökade även denna indikator till en topp år 2010 för att sedan stadigt minska under 2011 och 2012.
(134)
Mot bakgrund av ovanstående kan det konstateras att även om de samarbetsvilliga unionstillverkarnas ekonomiska resultat förblev solida under större delen av skadeundersökningsperioden, började de försämras mot slutet av denna och i synnerhet under översynsperioden. Såsom framgår av tabell 11 sjönk EU-försäljningens lönsamhet kraftigt och unionsindustrins kassaflöde var lägre än värdet på investeringarna, vilket tyder på att industrin måste använda sig av extern finansiering under översynsperioden.
(135)
Samtidigt rapporterades oro över kapitalanskaffningsförmågan. Denna faktor kan bli en avgörande svag länk i unionsindustrin om åtgärderna upphör att gälla. I det rådande ekonomiska klimatet är det troligt att unionsindustrin skulle ha svårt att hitta de finansiella medel som krävs för att klara en återkomst av dumpad import från de berörda länderna, och risken finns att denna på mycket kort tid skulle resultera i allvarlig skada. Särskilt bekymmersamt är detta för unionsindustrins små och medelstora företag.
g) Lager
(136)
Även om de samarbetsvilliga unionstillverkarnas utgående lager ökade med 32 % mellan 2009 och översynsperioden, minskade lagernivåerna som andel av produktionen och betraktas inte som onormalt höga av tillverkarna.
Tabell 12
Utgående lager
2009
2010
2011
ÖP
Utgående lager (ton)
23 946
21 214
26 117
31 504
Index (2009 = 100)
100
89
109
132
Källa: Svar på frågeformulär.
h) Arbetskraftskostnader
(137)
Medan antalet sysselsatta hos de samarbetsvilliga unionstillverkarna ökade med nästan 50 % under skadeundersökningsperioden låg deras genomsnittliga löner under samma period kvar på en stabil nivå.
Tabell 13
Arbetskraftskostnader
2009
2010
2011
ÖP
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
(euro)
29 705
30 296
28 991
29 837
Index (2009 = 100)
100
102
98
100
Källa: Svar på frågeformulär.
SLUTSATS BETRÄFFANDE UNIONSINDUSTRINS SITUATION
(138)
Undersökningen visade att importen av produkter till dumpade priser från de berörda länderna till unionsmarknaden minskade efter införandet av de slutgiltiga åtgärderna 2008. Detta innebar att unionsindustrin kunde ha en hög produktionsnivå, öka sin försäljningsvolym, sin marknadsandel och sin lönsamhet och förbättra sin övergripande ekonomiska situation.
(139)
Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden. Den är dock alltjämt sårbar eftersom förbrukningen minskade under översynsperioden samtidigt som vissa ekonomiska indikatorer försämrades, till exempel lönsamhet, kassaflöde och avkastning på investeringar.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
1. Inledande anmärkningar
(140)
För att bedöma sannolikheten för att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla, analyserades den kinesiska och ryska importens potentiella inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(141)
Analysen var framför allt inriktad på förbrukningen på unionsmarknaden, outnyttjad kapacitet, handelsflöden och unionsmarknadens attraktionskraft samt de berörda ländernas prisbeteende.
2. Förbrukning i unionen
(142)
Förbrukningen av den berörda produkten i unionen minskade med 10 % under översynsperioden jämfört med året innan. Detta motsvarar samtidigt en minskning på över 25 % jämfört med 2007 års förkrisnivåer. Minskningen av förbrukningen av den berörda produkten drivs av den avtagande stålproduktionen i unionen och kan väntas fortsätta under åren framöver. Det kommer att skapa utmaningar för unionsindustrin på en marknad som präglas av hård konkurrens. Mot bakgrund av detta kan förekomsten av dumpad import från Kina och Ryssland inte tolereras, eftersom denna skulle pressa priserna på marknaden och snedvrida konkurrensen på sätt som vållar unionsindustrin betydande och väsentlig skada.
3. Outnyttjad kapacitet, handelsflöden och unionsmarknadens attraktionskraft samt de berörda ländernas prisbeteende
a) Kina
(143)
Det bör noteras att Kinas samlade produktionskapacitet uppskattas till 10-11 miljoner ton för den berörda produkten, vilket är mer än den globala förbrukningen av ferrokisel. Det totala kapacitetsutnyttjandet är samtidigt cirka 50 %.
(144)
Kinas globala export av ferrokisel var relativt stabil under skadeundersökningsperioden och låg på 0,8 miljoner ton. Den nivån är i huvudsak ett resultat av de exportrestriktioner som beskrivs i skäl 41. Unionen kan emellertid inte påverka dessa mekanismer och Kinas regering kan när som helst häva exportrestriktionerna, vilket skulle innebära en allvarlig risk för att unionsmarknaden skulle översvämmas av kinesisk export av den berörda produkten.
(145)
Det bör understrykas att även om exportrestriktionerna upprätthålls, är Kinas samlade export för närvarande högre än unionens samlade förbrukning.
(146)
Med hänsyn till EU-marknadens attraktionskraft, som beskrivs i skäl 40-49, är det rimligt att förvänta sig att åtminstone en del av den nuvarande kinesiska exporten skulle styras om till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas, i synnerhet som de kinesiska exporterande tillverkarna mycket snart kommer att drabbas av hårdare konkurrens på sina traditionella marknader i Asien till följd av den nya produktionskapacitet som tillkommer i Malaysia (se skäl 44).
(147)
Om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla samtidigt som konkurrensen i Asien hårdnar, kommer unionsmarknaden med all säkerhet att bli ett attraktivt mål för kinesiska exportörer. I det sammanhanget bör man också komma ihåg att Kina var en stor exportör till unionsmarknaden innan åtgärderna infördes.
(148)
Med hänsyn till Kinas nuvarande exportpriser, den konstaterade dumpningsmarginalen och förekomsten av betydande prisunderskridanden, kan slutsatsen dras att frånvaron av antidumpningsåtgärder skulle leda till en återkomst av den illojala konkurrensen från kinesisk export, med väsentlig skada för unionsindustrin som följd.
b) Ryssland
(149)
Under översynsundersökningen kunde det konstateras att Ryssland producerade 633 000 ton av den berörda produkten under översynsperioden, medan produktionskapaciteten uppskattas till 900 000 ton. Det finns således en outnyttjad kapacitet på 267 000 ton, vilket skulle räcka för att tillgodose en tredjedel av efterfrågan i unionen.
(150)
När det gäller Rysslands export av den berörda produkten bör det noteras att 73 % av produktionen för närvarande går på export. Landets traditionella exportmarknader är vid sidan av unionen Förenta staterna, Japan och Sydkorea. Mot bakgrund av den ökade konkurrensen på marknaderna i Asien (se skäl 44) finns det mycket som talar för att dessa handelsflöden till största delen kommer att styras om till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas. Denna effekt kan komma att ytterligare förstärkas om den pågående antidumpningsundersökningen i Förenta staterna rörande import från Ryssland (till följd av den undersökning som påbörjades i juli 2013) skulle leda till ett införande av åtgärder.
(151)
Angående detta har en exporterande tillverkare från Ryssland hävdat att det är osannolikt med ett införande av tullar i Förenta staterna på import av ferrokisel med ursprung i Ryssland. Några inofficiella undersökningsresultat från den pågående undersökningen lämnades in till stöd för detta påstående. Tillverkaren har emellertid inte lämnat några dokumenterade bevis till stöd för sina påståenden och med tanke på att den amerikanska antidumpningundersökningen fortfarande pågår, går det inte att utesluta ett införande av åtgärder.
(152)
Om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla samtidigt som konkurrensen i Asien hårdnar och Förenta staterna eventuellt inför antidumpningsåtgärder mot rysk export, kommer unionsmarknaden att bli ett attraktivt mål för de ryska exportörerna. I sammanhanget bör man också komma ihåg att Ryssland var en stor exportör till unionsmarknaden innan åtgärderna infördes och fortfarande exporterar till unionen trots att åtgärderna har varit i kraft i fem år.
(153)
Slutligen bör det även understrykas att Rysslands prissättning på exportmarknaderna förstärker det hot som exportvolymerna utgör. Både den ursprungliga undersökningen och den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång har visat att den ryska dumpningen tycks vara strukturell: exportpriset ligger systematiskt på en lägre nivå än priset på den inhemska marknaden. Den pågående antidumpningsundersökningen i Förenta staterna talar för att de ryska tillverkarnas prisbeteende troligen är likartat på övriga exportmarknader. Dessutom bekräftar den aktuella undersökningen att priserna på rysk import fortfarande underskrider unionstillverkarnas försäljningspriser.
4. Slutsats
(154)
Mot bakgrund av resultatet av undersökningen, nämligen den outnyttjade kapacitet som finns i de berörda länderna, de berörda ländernas fortsatta dumpning i tredjeländer och unionsmarknadens ökade attraktionskraft till följd av de kinesiska och ryska exportörernas begränsade möjligheter att sälja på marknaderna i andra stora tredjeländer, anser kommissionen att unionsindustrins ställning på dess viktigaste marknad skulle försvagas och att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas, eftersom det är sannolikt att Kina och Ryssland skulle exportera till dumpade priser.
(155)
Det finns inga skäl att tro att den förbättring av unionsindustrins resultat som skett till följd av gällande åtgärder skulle fortsätta eller förstärkas om åtgärderna skulle upphävas. Tvärtom finns det goda förutsättningar för att betydande volymer av de berörda ländernas export skulle styras över till unionsmarknaden till dumpade priser och att detta sannolikt skulle undergräva den positiva utveckling som konstaterades på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Den sannolika dumpade importen skulle kunna pressa ned unionsindustrins försäljningspriser och få unionsindustrin att förlora marknadsandelar. Detta skulle i sin tur ha en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska resultat, som fortfarande är sårbart.
(156)
Angående detta har vi fått in en kommentar från en rysk exporterande tillverkare, som hävdar att bedömningen av återkommande skada inte kan grundas bara på en viss möjlighet för återkommande skada, utan på sannolikheten för detta. Undersökningen har dock visat på en rad fakta, däribland det faktum att dumpning från de ryska tillverkarnas sida inte har upphört och att det finns outnyttjad kapacitet i Ryssland. Det är dessutom ett faktum att förbrukningen i unionen är lägre under översynsperioden än före den ursprungliga undersökningen. Vidare vet man att på global nivå är en ökad produktion av produkten att vänta, framför allt på den asiatiska marknaden. Dessa faktorer tillsammans leder, på grundval av tillgängliga uppgifter, till en rimlig säkerhet att om åtgärderna tillåts löpa ut, kommer unionsindustrin återigen att lida skada av dumpad import.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(157)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande åtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter.
(158)
Eftersom denna undersökning är en översyn av gällande åtgärder, bedömdes det om de gällande antidumpningsåtgärderna hade någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna.
2. Unionsindustrins intresse
(159)
I skäl 154 drogs slutsatsen att unionsindustrins situation troligen skulle försämras allvarligt om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Det vore därför till gagn för unionsindustrin med fortsatta åtgärder, eftersom unionstillverkarna då borde kunna bibehålla sina försäljningsvolymer, sina marknadsandelar, sin lönsamhet och sin totalt sett positiva ekonomiska situation. Omvänt skulle unionsindustrins överlevnad allvarligt hotas om åtgärderna skulle upphöra, eftersom det finns skäl att förvänta sig att den kinesiska och ryska importen skulle styras om till unionsmarknaden till dumpade priser och i betydande volymer som skulle orsaka återkommande skada.
3. Användarnas intresse
(160)
I den aktuella översynen samarbetade tio användare i unionen med kommissionen (gjuterier och stålproducenter). Fyra av svaren bestod av allmänna kommentarer och endast sex av de samarbetsvilliga företagen besvarade hela frågeformuläret. Utifrån dessa svar fastställdes det att kostnaden för den berörda produkten i genomsnitt står för cirka 1 % av användarnas samlade produktionskostnad, och inte i något fall uppgår den till 2 %. Även om vissa av användarna gick med förlust 2011 och under översynsperioden, kan detta således inte förklaras med förekomsten av antidumpningstullar på import av ferrokisel.
(161)
Det bör noteras att Kina och Ryssland hade en marknadsandel på cirka 40 % av unionsmarknaden i den ursprungliga undersökningen och att tullarna för de båda länderna uppgår till mellan 15,6 % och 31,2 %. Den potentiella effekten av ett upphörande av tullarna skulle därför uppskattningsvis uppgå till en kostnadsbesparing på högst 0,1 % (baserat på en marknadsandel på 40 % för de länder som åtgärderna gäller för och en genomsnittlig värdetull på 20 %). Det är således osannolikt att de användare som har drabbats av förluster under de två sista åren av skadeundersökningsperioden skulle se någon positiv effekt på lönsamheten om tullarna skulle upphöra att gälla. Produktens art och det faktum att det finns flera olika leverantörer på marknaden gör dessutom att användarna lätt kan byta leverantör.
4. Importörernas intresse
(162)
Alla kända importörer informerades om inledandet av översynen. Ingen importör av den berörda produkten besvarade det frågeformulär för stickprovsförfarandet som bifogades tillkännagivandet om inledande. Undersökningen visade att importörerna lätt kan köpa från andra leverantörer på marknaden, särskilt från unionsindustrin och från stora tredjelandsexportörer som säljer produkterna till icke-dumpade priser. Utifrån importörernas bristande intresse drogs också slutsatsen att det inte skulle strida mot deras intresse att bibehålla åtgärderna.
5. Slutsats
(163)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(164)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.
(165)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av ferrokisel med ursprung i Kina och Ryssland som infördes genom förordning (EG) nr 172/2008 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(166)
I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. De särskilda åtgärderna, som bara gäller företag för vilka en individuell tullsats har införts, innebär att en giltig faktura ska uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med kraven i bilagan till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla övriga tillverkare.
(167)
Den kommitté som inrättas genom artikel 15.1 i grundförordningen har inte avgivit något yttrande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av ferrokisel som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90 och med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryssland.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:
Land
Företag
Antidumpningstullsats
Taric-tilläggsnummer
Kina
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd, Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa
29,0
A830
Alla övriga företag
31,2
A999
Ryssland
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Alla övriga företag
22,7
A999
3. De individuella antidumpningstullar som fastställs för de företag som nämns i punkt 2 ska endast tillämpas om en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 9 april 2014.