РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 февруари 2014 година
за предоставяне на поисканата от Ирландия дерогация съгласно Директива 91/676/ЕИО на Съвета относно опазването на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер C(2014) 1194)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/112/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва на хектар годишно, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество следва да бъде определено така, че да не възпрепятства осъществяването на целите, определени в член 1 от същата директива, и да бъде обосновано въз основа на обективни критерии, като дълги вегетационни периоди и култури с високо поемане на азот.
(2)
На 22 октомври 2007 г. Комисията прие Решение 2007/697/ЕО за предоставяне на поисканата от Ирландия дерогация по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (2), с което се разрешава прилагането на естествен тор до 250 kg азот на хектар годишно при определени условия във ферми с минимум 80 % пасища, в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of waters) Regulations 2006 (Нормативен инструмент № 378 от 2006 г.), с дата на изтичане на действието на 17 юли 2010 г.
(3)
На 24 февруари 2011 г. Комисията прие Решение 2011/127/ЕС (3), което изменя Решение 2007/697/ЕО и удължава срока на дерогацията до 31 декември 2013 г., в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of waters) Regulations 2010 (Нормативен инструмент № 610 от 2010 г.).
(4)
Дерогацията, предоставена с Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, обхващаше 5 093 ферми през 2012 г., което съответства на около 3,34 % от общия брой стопанства с животни на пасищно отглеждане, 11,44 % от общия брой глави добитък и 5,19 % от общата нетна селскостопанска площ.
(5)
На 4 октомври 2013 г. Ирландия внесе в Комисията искане за удължаване на дерогацията от точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Ирландия прилага програма за действие на цялата си територия.
(7)
Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основан на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г. показва, че в Ирландия по отношение на подземните води, всички мониторингови станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 87 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. По отношение на повърхностните води, всички мониторингови станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в над 99 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l.
(8)
Броят на селскостопанските животни и използването на химически торове са спаднали през последните години. Броят на едрия рогат добитък, на прасетата и на овцете е намалял съответно с 4 %, 11 % и 22 % от периода 2004-2007 г. до периода 2008-2011 г. Средното натоварване с азот от оборски тор в периода 2008-2011 г. е било 105 kg/ha - спад с 8 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното натоварване с фосфор в периода 2008-2011 г. е било 15 kg/ha - спад с 6 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на химичен азотен тор е намаляло с 6 % през периода 2008-2011 г. в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на химичен фосфорен тор е намаляло с 31 % през периода 2008-2011 г. в сравнение с периода 2004-2007 г.
(9)
В Ирландия 93 % от селскостопанските земи се използват като пасища. Като цяло в пасищните ферми 47 % от площите се обработват екстензивно и поради това имат относително ниска гъстота на животните и ниско използване на торове, 32 % се обработват по агро-екологични програми и само 5,2 % се обработват интензивно. За орна земя се използват 7 %. Средното използване на химически торове върху пасища възлиза на 81 kg/ha азот и 7 kg/ha фосфор.
(10)
Климатът в Ирландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през годината и със сравнително малки температурни разлики, което позволява вегетационният период на тревата да продължава от 330 дни в югозападните райони до около 250 дни в североизточните.
(11)
Комисията, след като разгледа искането на Ирландия, взе предвид ирландската програма за действие и в светлината на придобития опит от дерогацията, предвидена в Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, счита, че количеството оборски тор, предложено от Ирландия, съответстващо на 250 kg азот на хектар годишно, няма да възпрепятства постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при положение че бъдат спазени някои строги условия.
(12)
Подкрепящата информация, предоставена от Ирландия, показва, че предлаганото количество от 250 kg азот на хектар годишно във фермите с най-малко 80 % пасища е оправдано въз основа на обективни критерии, като високо нетно количество на валежите, дълги вегетационни периоди и високи добиви на трева с високо поемане на азот.
(13)
Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, изтича на 31 декември 2013 г. С цел да се осигури възможност засегнатите фермери да продължат да се ползват от дерогацията, е целесъобразно да се приеме настоящото решение.
(14)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Ирландия с писмо от 4 октомври 2013 г. с цел да се разреши прилагането на по-голямо количество оборски тор от предвиденото в точка 2, втора алинея, първо изречение и в точка 2, буква а) от приложение III към Директива 91/676/ЕИО, се предоставя при условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„пасищни ферми“ означава стопанства, в които 80 % или повече от земеделската земя, налична за прилагането на оборски тор, е заета с трева;
б)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, сърни, кози и коне;
в)
„трева“ означава постоянно или временно тревно пасище (под временно се разбира по-малко от четири години);
г)
„парцел“ означава отделен участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките на торене.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните ферми и подлежи на условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Ежегодно кандидатстване и поемане на ангажимент
1. Всяка година фермерите, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Прилагане на оборски тор и други торове
1. Количеството естествен тор от пасящ добитък, което ежегодно се прилага върху земята в пасищните ферми, включително и от страна на самите животни, не може да надхвърля количеството естествен тор, което съдържа 250 kg азот на хектар, при спазване на условията, определени в параграфи 2-7.
2. Общото влагане на азот не трябва да надвишава предвидимата потребност от хранителни вещества на съответната култура, трябва да отчита постъплението от почвата и не трябва да надхвърля максималната норма за наторяване, приложима за фермата, която е установена в програмата за действие за нитратите. Общото прилагане на азот се диференцира въз основа на гъстотата на животните и производителността на пасището.
3. За всяка ферма трябва да се води план за наторяването, в който се описва редуването на културите върху земеделската земя и планираното прилагане на оборски тор и други торове. Той трябва да бъде на разположение във фермата за всяка календарна година преди 1 март. Планът за наторяването съдържа най-малко следното:
а)
плана за редуването на културите, който трябва да посочва площта на парцелите с трева и на парцелите с други насаждения, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
б)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на оборския тор, включително наличните обеми за съхранение на оборски тор;
в)
изчисление на произведените във фермата азот и фосфор в оборския тор;
г)
количеството, вида и характеристиките на оборския тор, изнесен извън фермата или внесен в нея;
д)
прогнозните потребности на културите от азот и фосфор за всеки парцел;
е)
резултати от анализите на почвата, свързани със съдържанието на азот и фосфор, ако има такива;
ж)
видът на тора, които ще се използва;
з)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от оборски тор за всеки парцел;
и)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от изкуствени и други торове за всеки парцел.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на каквито и да било промени в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
4. Всеки фермер води отчет за наторяването, включително информация, свързана с управлението на вложените количества азот и фосфор и на замърсените води.
Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
5. За всяка пасищна ферма, ползваща се от дерогация, фермерът приема, че заявлението, посочено в член 4, параграф 1, планът за наторяването и отчетите за наторяването могат да бъдат обект на контрол.
6. Всеки фермер, на когото е предоставена дерогация, периодично извършва анализ на азота и фосфора в почвата за правилно наторяване.
Вземането на проби и анализът трябва да се извършват най-малко веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от фермата по отношение на редуването на културите и почвените характеристики.
Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
Резултатите от анализа на азота и фосфора в почвата са на разположение във фермата, ползваща се от дерогация.
7. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
Член 6
Управление на земята
1. 80 % или повече от площта, налична за прилагането на оборски тор, се култивират с трева.
2. Фермерите, ползващи се от индивидуална дерогация, изпълняват следните мерки:
а)
временните пасища се орат напролет;
б)
на разораните пасища, върху всички видове почва, следват непосредствено насаждения с висока потребност от азот;
в)
в редуването на култури не се включват бобови и други растения, които фиксират атмосферния азот.
3. Параграф 2, буква в) обаче не се отнася за детелината в пасища, в които тя заема под 50 %, нито за другите бобови растения, засети заедно с тревата.
Член 7
Мониторинг
1. Компетентният орган осигурява, че за всеки окръг се изготвят и актуализират ежегодно карти с процента на пасищните ферми, процента на животните и процента на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация, както и карти на местното земеползване.
2. Извършва са мониторинг на почвата, повърхностните води и подземните води, за да се осигурят данни за концентрацията на азот и фосфор в почвените води, за минералния азот в почвения профил и концентрацията на нитрати в подземните и повърхностните води, както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава. Мониторингът се извършва на ниво земеделски участък и в селскостопанските водосбори, обект на мониторинг. Мониторинговите пунктове обхващат главните видове почви, нива на интензивност на торенето, практики за наторяване и култури.
3. Засилен мониторинг на водите се извършва в селскостопанските водосбори, разположени в близост до най-уязвимите водни обекти.
4. Във фермите, ползващи се от индивидуални дерогации, се извършват проучвания за местното земеползване, редуването на културите и селскостопанските практики. Събраната информация и данните от анализа на хранителните вещества, посочен в член 5, параграф 6, и от мониторинга, посочен в параграф 2 от настоящия член, се използват за изчисляване въз основа на модел на степента на загубите на нитрати и фосфор от фермите, ползващи се от дерогация.
Член 8
Контрол
1. Компетентните органи осигуряват, че всички заявления за дерогация са обект на административен контрол. Когато при контрола се установи, че условията, предвидени в членове 5 и 6, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. Въвежда се програма за инспекции на място, които се основават на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общия контрол на случаен принцип за прилагането на законодателството, което изпълнява Директива 91/676/ЕИО. Инспекциите на място обхващат най-малко 5 % от фермите, ползващи се от индивидуална дерогация по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение. Когато проверката покаже несъответствие, фермерът се уведомява за това. Тази информация трябва да бъде взета предвид при вземането на решение относно искането за дерогация за следващата година.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 9
Докладване
Всяка година най-късно до месец юни компетентните органи представят доклад, съдържащ следната информация:
а)
карти с процента на фермите, процента на селскостопанските животни и процента на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всеки окръг, както и картите на местното земеползване, посочени в член 7, параграф 1;
б)
резултатите от мониторинга на подземните и повърхностните води по отношение на концентрацията на нитратите, включително информация за тенденциите в качеството на водите както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава, както и въздействието на дерогацията върху качеството на водите, както е посочено в член 7, параграф 2;
в)
резултатите от мониторинга на почвите по отношение на концентрацията на азот и фосфор в почвените води и минералния азот в почвения профил, както при условията на дерогация, така и в отсъствието на такава, както е посочено в член 7, параграф 2;
г)
резюме и оценка на данните, получени от засиления мониторинг на водите, посочен в член 7, параграф 3;
д)
резултатите от проучванията на местното земеползване, редуването на културите, както и селскостопанските практики, както е посочено в член 7, параграф 4;
е)
резултатите от изчисленията въз основа на модел на количеството на загубите на азот и фосфор във фермите, ползващи се от индивидуална дерогация, посочени в член 7, параграф 4;
ж)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на контрола на равнище ферма, както и информация за неизрядните ферми въз основа на резултатите от административния контрол и инспекциите на място, посочени в член 8, параграфи 1 и 2;
з)
сравнителен анализ на контрола на фермите в Ирландия, ползващи се от дерогация, с този на фермите, които не се ползват от дерогация. Информацията включва данни от годишните инспекции, административните проверки, селскостопанските инспекции в контекста на кръстосаното спазване, както и статистика за нарушенията.
Член 10
Прилагане
Настоящото решение се прилага в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 (Нормативен инструмент № 31 от 2014 г.).
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2017 г.
Член 11
Адресат на настоящото решение е Ирландия.
Съставено в Брюксел на 27 февруари 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT
av den 27 februari 2014
om medgivande av ett undantag på begäran av Irland i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
[delgivet med nr C(2014) 1194]
(Endast den engelska texten är giltig)
(2014/112/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och
av följande skäl:
(1)
Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen och i punkt 2 a i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG, bör mängden fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå målen i artikel 1 i det direktivet. Den måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, exempelvis lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag.
(2)
Den 22 oktober 2007 antog kommissionen beslut 2007/697/EG om medgivande av ett undantag på begäran av Irland i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (2), som tillåter spridning av stallgödsel upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år på vissa villkor, på gårdar med minst 80 % vall och betesmark, inom ramen för det irländska åtgärdsprogrammet som genomförs genom European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2006 (Statutory Instrument No 378 of 2006) med förfallodatum den 17 juli 2010.
(3)
Den 24 februari 2011 antog kommissionen beslut 2011/127/EU (3) om ändring av beslut 2007/697/EG och om förlängning av undantaget till och med den 31 december 2013, inom ramen för det irländska åtgärdsprogrammet som genomförs genom European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2010 (Statutory Instrument No 610 of 2010).
(4)
Det undantag som beviljades genom beslut 2007/697/EG, ändrat genom beslut 2011/127/EU, omfattade 5 093 jordbruksföretag under 2012, motsvarande ungefär 3,34 % av det totala antalet anläggningar med betesdjur, 11,44 % av det totala antalet djurenheter och 5,19 % av den totala jordbruksarealen netto.
(5)
Den 4 oktober 2013 lämnade Irland in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG.
(6)
Irland tillämpar, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram inom hela sitt territorium.
(7)
Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, på grundval av medlemsstaternas rapporter för perioden 2008-2011, visar att i fråga om grundvatten på Irland rapporterar samtliga mätstationer genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 87 % av övervakningsstationerna rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. När det gäller ytvatten rapporterar samtliga mätstationer genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och mer än 99 % av dem rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l.
(8)
Både antalet djur och användningen av kemiska gödselmedel har minskat under de senaste åren. Antalet nötkreatur, grisar och får har minskat med 4 %, 11 % respektive 22 % från perioden 2004-2007 till perioden 2008-2011. Den genomsnittliga kvävetillförseln från stallgödsel under perioden 2008-2011 var 105 kg/ha, vilket är en minskning med 8 % jämfört med perioden 2004-2007. Den genomsnittliga fosfortillförseln från stallgödsel under perioden 2008-2011 var 15 kg/ha, vilket är en minskning med 6 % i förhållande till 2004-2007. Den genomsnittliga användningen av kemiska gödselmedel som innehåller kväve minskade med 6 % under perioden 2008-2011 jämfört med perioden 2004-2007. Den genomsnittliga användningen av kemiska gödselmedel som innehåller fosfor minskade med 31 % under perioden 2008-2011 jämfört med perioden 2004-2007.
(9)
I Irland består 93 % av jordbruksmarken av vall och betesmark. Totalt sett odlas på gårdar med vall och bete 47 % av den odlade arealen extensivt och har därför relativt låg beläggningsgrad och liten gödseltillförsel, 32 % ingår i miljöstödsprogram och endast 5,2 % odlas intensivt. 7 % används för åkerbruk. Den genomsnittliga användningen av kemiska gödselmedel på vall och betesmark är för kväve 81 kg/ha och för fosfor 7 kg/ha.
(10)
Det irländska klimatet utmärks av en nederbörd som är jämnt fördelad över året och en relativt liten temperaturvariation under året, vilket ger en lång vegetationsperiod för gräs, från 330 dagar per år i sydväst till ca 250 dagar per år i nordöst.
(11)
Efter att granskat Irlands begäran, beaktat det irländska åtgärdsprogrammet, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i beslut 2007/697/EG, ändrat genom beslut 2011/127/EU, anser kommissionen att mängden gödsel som föreslagits av Irland, motsvarande 250 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda.
(12)
Den kompletterande information som Irland lagt fram visar att den föreslagna mängden på 250 kg kväve per hektar och år på gårdar med minst 80 % vall och betesmark är motiverad utifrån objektiva kriterier såsom högt nederbördsöverskott, lång vegetationsperiod och god avkastning med stor kväveupptagningsförmåga.
(13)
Beslut 2007/697/EG, ändrat genom beslut 2011/127/EU, upphör att gälla den 31 december 2013. För att de berörda jordbrukarna ska kunna fortsätta att dra nytta av undantaget, är det lämpligt att anta detta beslut.
(14)
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det undantag Irland har begärt genom en skrivelse av den 4 oktober 2013, i avsikt att tillåta en större mängd stallgödsel än vad som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, medges under förutsättning att villkoren i detta beslut uppfylls.
Artikel 2
Definitioner
I detta beslut gäller följande definitioner:
a) gårdar med vall och betesmark: gårdar där minst 80 % av den jordbruksareal som är tillgänglig för gödselspridning utgörs av vall och betesmark.
b) betesdjur: nötkreatur (med undantag av gödkalvar), får, hjortar, getter och hästar.
c) vall och betesmark: permanent eller tillfällig gräsmark (tillfällig är vall som ligger mindre än fyra år).
d) skifte: ett enskilt fält eller en samling fält som är likartade i fråga om grödor, jordtyp och gödslingsmetoder.
Artikel 3
Tillämpningsområde
Detta beslut ska tillämpas för gårdar med vall och bete från fall till fall och enligt de villkor som anges i artiklarna 4, 5 och 6.
Artikel 4
Årligt godkännande och åtagande
1. Jordbrukare som vill medges ett undantag enligt detta beslut ska varje år lämna in en ansökan till den behöriga myndigheten.
2. I samband med den årliga ansökan enligt punkt 1 ska de skriftligen åta sig att uppfylla villkoren i artiklarna 5 och 6.
Artikel 5
Spridning av stallgödsel och andra gödselmedel
1. Den mängd stallgödsel från betesdjur som varje år sprids på gårdar med vall och bete, inklusive gödsel som sprids av djuren själva, får inte överstiga den mängd gödsel som innehåller 250 kg kväve per hektar, på de villkor som anges i punkterna 2-7.
2. Den totala kvävetillförseln får inte vara större än den berörda grödans förväntade näringsbehov, ska ta hänsyn till kvävetillförseln från marken och får inte överskrida den högsta mängd som får spridas på gården enligt åtgärdsprogrammet för kväve. Den totala kvävetillförseln ska differentieras på grundval av beläggningsgrad och markens produktivitet.
3. För varje gård ska det finnas en gödslingsplan som beskriver växtföljden på jordbruksarealen och den planerade spridningen av stallgödsel och andra gödselmedel. Den ska finnas tillgänglig på gården före den 1 mars varje kalenderår. Gödslingsplanen ska omfatta minst följande:
a)
Växtodlingsplanen, med uppgift om arealen för skiften med vall och betesmark och skiften med andra grödor, samt en skiss över de enskilda skiftenas läge.
b)
Antalet djur och en beskrivning av inhysnings- och lagringssystemen, inklusive lagringskapacitet för gödsel (volym).
c)
En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på gården.
d)
Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården.
e)
Grödornas förväntade kväve- och fosforbehov för varje skifte.
f)
Resultat av eventuella jordanalyser avseende kväve- och fosforinnehåll.
g)
Egenskaperna hos det gödselmedel som kommer att användas.
h)
En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel på varje skifte.
i)
En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel på varje skifte.
Gödslingsplanen ska ses över senast sju dagar efter det att ändringar i jordbruksmetoderna skett, för att garantera att planen överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna.
4. Varje jordbrukare ska föra journal över gödselanvändningen med information om hantering av kväve- och fosfortillförsel samt om hantering av gödselvatten.
Journalen ska lämnas in till den behöriga myndigheten för varje kalenderår.
5. På varje gård med vall och bete som medges ett undantag ska jordbrukaren godta att den ansökan som avses i artikel 4.1, gödslingsplanen och gödseljournalen kan bli föremål för kontroll.
6. Varje jordbrukare som medgetts ett undantag ska utföra regelbundna analyser av jordens kväve- och fosforhalter för att garantera korrekt gödsling.
Jordprover och jordanalyser ska genomföras minst vart fjärde år för varje område inom gården som är likartat i fråga om växtföljd och markförhållanden.
Minst en analys per fem hektar mark ska göras.
Resultat från jordanalyser av kväve- och fosforhalter ska finnas tillgängliga på den gård som medges undantag.
7. Stallgödsel får inte spridas under hösten före vallodling.
Artikel 6
Brukningsmetoder
1. Minst 80 % av den areal inom gården som är disponibel för stallgödselspridning ska vara vall eller betesmark.
2. Jordbrukare som medges ett enskilt undantag ska vidta följande åtgärder:
a)
Tillfällig vall ska plöjas på våren.
b)
Brytning av vall ska på alla jordarter omedelbart följas av en gröda med stort kvävebehov.
c)
Växtföljden får inte innehålla baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve.
3. Bestämmelserna i punkt 2 c ska dock inte gälla för klöver i vall med mindre än 50 % klöver eller andra baljväxter med insådd av gräs.
Artikel 7
Övervakning
1. Den behöriga myndigheten ska se till att kartor över andelen gårdar med vall och bete, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av ett enskilt undantag i varje område samt kartor över lokal markanvändning utarbetas och uppdateras varje år.
2. Övervakning av jord, ytvatten och grundvatten ska ske för insamling av uppgifter om kväve- och fosforhalter i markvatten, om mineralkväve i markprofilen och om nitrathalter i grund- och ytvatten, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden. Övervakningen ska göras på gårdsnivå och inom avrinningsområden med jordbruksövervakning. Övervakningsstationerna ska omfatta de viktigaste jordarterna, intensitetsnivåerna, gödslingsmetoderna och grödorna.
3. En stärkt vattenövervakning ska genomföras i avrinningsområden som ligger nära mycket känsliga vattenförekomster.
4. På gårdar som medges ett enskilt undantag ska undersökningar av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder genomföras. Information och uppgifter som samlats in från de näringsämnesanalyser som avses i artikel 5.6 och den övervakning som avses i punkt 2 i denna artikel ska användas för modellbaserade beräkningar av omfattningen av nitrat- och fosforförluster från de gårdar som medges undantag.
Artikel 8
Kontroller
1. De behöriga myndigheterna ska se till att alla ansökningar om undantag genomgår en administrativ kontroll. Om kontrollen ger vid handen att villkoren i artiklarna 5 och 6 inte är uppfyllda ska den sökande informeras. I sådana fall ska ansökan anses ha avslagits.
2. Det ska upprättas ett fältkontrollprogram grundat på riskanalys samt på resultat från tidigare års kontroller och resultat från allmänna stickprovskontroller av tillämpningen av lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG. Fältkontroller ska göras på minst 5 % av de gårdar som omfattas av ett enskilt undantag och avse de villkor som anges i artiklarna 5 och 6 i detta beslut. Om kontrollen visar att villkoren inte har uppfyllts ska den sökande informeras. Denna information ska beaktas när det fattas beslut om att godkänna ansökan om undantag för nästa år.
3. De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att de gårdar som har beviljats undantag enligt detta beslut uppfyller villkoren i det.
Artikel 9
Rapportering
De behöriga myndigheterna ska senast i juni varje år lämna in en rapport med följande information:
a)
Kartor som visar andelen gårdar, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av enskilda undantag i varje område samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 7.1.
b)
Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrathalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 7.2.
c)
Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i markvattnet och mineralkväve i markprofilen, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 7.2.
d)
En sammanfattning och utvärdering av uppgifter som har samlats in vid den stärkta vattenövervakningen, i enlighet med artikel 7.3.
e)
Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 7.4.
f)
Resultaten av modellbaserade beräkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från gårdar som omfattas av ett enskilt undantag, i enlighet med artikel 7.4.
g)
En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om gårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontroller och fältkontroller som avses i artikel 8.1 och 8.2.
h)
En jämförande analys av kontroller av gårdar som har beviljats ett undantag och gårdar som inte beviljats undantag i Irland. Information ska omfatta uppgifter om årliga inspektioner, administrativa kontroller, inspektioner inom ramen för tvärvillkoren och statistik om överträdelser.
Artikel 10
Tillämpning
Detta beslut ska tillämpas inom ramen för det irländska åtgärdsprogrammet som genomförs genom European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 (Statutory Instrument No 31 of 2014).
Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2017.
Artikel 11
Detta beslut riktar sig till Irland.
Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2014.