РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 924/2012 НА СЪВЕТА
от 4 октомври 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 91/2009 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1515/2001 на Съвета от 23 юли 2001 г. относно мерките, които Общността може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (1) („регламентът относно правомощията във връзка със СТО“), и по-специално член 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („регламентът за налагане на окончателни мерки“).
Б. ДОКЛАДИ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНА ЗА УРЕЖДАНЕ НА СПОРОВЕ НА СТО
(2)
На 28 юли 2011 г. Органът за уреждане на спорове („ОУС“) на Световната търговска организация („СТО“) прие доклада на Апелативния орган и изменения с него доклад на групата на съдебните заседатели по спора „Европейски общности - окончателни антидъмпингови мерки по отношение на някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай“ (3) („доклади“). В посочените доклади бе констатирано, inter alia, че ЕС е действал в несъответствие със:
-
членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (4) („основен регламент“), приложен в рамките на разследването на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („разследването относно скрепителните елементи“),
-
членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти при определянето на дъмпинга в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на определянето на промишлеността на Съюза в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на отчитането на обема на дъмпинговия внос в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на анализа на причинно-следствената връзка в рамките на разследването относно скрепителните елементи, и
-
членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация в рамките на разследването относно скрепителните елементи.
В. ПРОЦЕДУРА
(3)
На 6 март 2012 г., съгласно регламента относно пълномощията във връзка със СТО, бе започнато преразглеждане с публикуването на известие (5) в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване“). Европейската комисия информира страните по разследването, довело до изготвянето на Регламент (ЕО) № 91/2009 („първоначалното разследване“), относно преразглеждането и начина, по който констатациите на докладите по отношение на регламента за налагане на окончателни мерки е трябвало да бъдат взети под внимание.
Г. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(4)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република (наричани по-долу „скрепителни елементи“ или „разглежданият продукт“).
(5)
Разглежданият продукт понастоящем е класиран в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
(6)
Докладите не засягат констатациите, изложени в съображения 40-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, отнасящи се до разглеждания продукт и сходния продукт.
Д. ПРЕРАБОТЕНИ ЗАКЛЮЧЕНИЯ ВЪЗ ОСНОВА НА ДОКЛАДИТЕ
(7)
Както е посочено в известието за започване, Комисията извърши повторна оценка на окончателните констатации от първоначалното разследване, като взе под внимание препоръките и решенията на ОУС. Тази повторна оценка се основава на информацията, събрана при първоначалното разследване, и информацията, събрана след публикуването на известието.
(8)
Първоначалното разследване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г. („разследваният период“ или „РП“). По отношение на параметрите от значение в контекста на оценката на вредата, бяха анализирани данни, обхващащи периода от 1 януари 2003 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
(9)
Настоящият регламент има за цел коригиране на аспектите от регламента за налагане на окончателни мерки, за които в приетите от ОУС доклади бе констатирано, че не са в съответствие с изискванията, и привеждане на регламента за налагане на окончателни мерки в съответствие с препоръките и решенията на ОУС.
1. Индивидуално третиране: прилагане на член 9, параграф 5 в регламента за налагане на окончателни мерки
(10)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации от първоначалното разследване относно изложените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от основния регламент, приложен в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(11)
Както е посочено в съображения 81 и 84 от регламента за налагане на окончателни мерки, за петимата включени в извадката производители износители, както и за трима разгледани поотделно производители износители, които поискаха индивидуално третиране („ИТ“), бе установено, че отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент. Както е посочено в съображения 62 и 78 от регламента за налагане на окончателни мерки, четирима производители износители, които първоначално бяха включени в извадката, както и едно дружество, на което бе осигурено индивидуално разглеждане, бяха счетени за неоказали съдействие дружества, тъй като те представиха информация, която не съответства на доказателствата, събрани в хода на разследването.
(12)
В светлината на препоръките във връзка с член 9, параграф 5 от основния регламент, които се съдържат в докладите, Комисията прикани производителите износители от Китайската народна република да заявят своя интерес и да предоставят необходимата информация, за да бъде преразгледано тяхното настоящо положение, ако износът им за Европейския съюз понастоящем е предмет на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, и ако те считат, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент.
(13)
Комисията също така прикани тези производители да заявят дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент. Тези заинтересовани страни бяха поканени да заявят своя интерес в срок от 30 дни след публикуването на известието за започване и да предоставят информация по следните два въпроса:
-
дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ към момента на започване на първоначалното разследване, и
-
да предоставят информация за количествата на износа за Европейския съюз и експортните цени през РП, използван при първоначалното разследване.
(14)
Някои производители износители в КНР изразиха опасения относно процедурата за прилагане на докладите на ОУС, установена в известието за започване. Те изтъкнаха по-специално, че считат публикуваните срокове за прекалено кратки. Те изразиха твърдението, че на производителите износители е била наложена излишна административна тежест, което е оказало възпиращ ефект и им е попречило да получат индивидуално третиране.
(15)
Опасенията, изразени от тези производители износители, бяха счетени за неоснователни. Комисията счете този срок за подходящ с оглед на административната тежест и малкия обем на изисканата информация. В известието за започване бе разяснено, че възможността за преразглеждане на сегашното положение на даден производител износител ще бъде разгледана след получаване на заявление, включващо следната информация:
-
обикновена декларация, че производителят износител счита, че е бил демотивиран и поради това не е оказал съдействие и не е поискал ИТ, и
-
съвсем основни данни, които показват, че той е изнасял разглеждания продукт за ЕС по време на първоначалния разследван период.
(16)
Единствената цел, с която бе изискана тази информация, бе да се даде възможност на Комисията да установи кои производители износители евентуално са били в състояние да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване, но са счели, че са били демотивирани да направят това. Срокът от 30 дни бе счетен за достатъчен, за да се отговори на искане за обикновена декларация и съвсем основни данни, и не може да се разглежда като налагане на прекомерна административна тежест. Китайската търговска камара и един от китайските производители износители заявиха, че с искането за предоставяне на информацията, посочена в съображение 15 по-горе, Комисията е наложила условия на китайските производители износители, въпреки че ИТ по принцип следва да бъде предоставено съгласно членове 6.10 и 9.3 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Според твърдението този подход е в разрез с препоръките на ОУС и посочените страни приканиха Комисията да се свърже с китайските производители износители ex officio и да посочи, че ще им бъде предоставено ИТ. В тази връзка Комисията счете, че чрез публикуването на известието за започване, което бе изпратено на всички известни китайски производители износители, както и на тяхното търговско сдружение и на националните им органи, Комисията се е свързала с всички китайски производители износители, като ги е приканила да заявят своя интерес в срок от 30 дни, ако са осъществили износ през първоначалния разследван период и не са се представили при първоначалното разследване. Последното не следва да се счита за „условие“ в смисъл на „изпитване“, както бе представен въпросът от посочените страни, а по-скоро за деклариране на факт, който показва, че те наистина са били засегнати от първоначалното разследване. На последно място следва да се отбележи, че информацията, свързана с изнесените продукти, се изисква с цел да се провери дали трябва да се направят промени в първоначално подбраната извадка и няма връзка с въпроса за ИТ. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(17)
От 15-те дружества, които заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване и отправиха запитвания в рамките на определения срок:
-
десет дружества са производители износители, които вече бяха заявили своя интерес и бяха оказали съдействие на първоначалното разследване. Това показва, че те не са били демотивирани да съдействат и да поискат ИТ при първоначалното разследване и поради това тяхното положение не може да бъде преразгледано в контекста на настоящото преразглеждане; едно от посочените десет дружества, което поиска преразглеждане на действащите мита, прилагани спрямо него, бе поканено да внесе искане за преразглеждане до Комисията съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент,
-
едно от дружествата бе нов производител износител (т.е. не е изнасяло за ЕС по време на първоначалното разследване). Следователно това дружество не е било в състояние да окаже съдействие и да поиска ИТ при първоначалното разследване поради тази причина. То бе информирано за процедурите за внасяне на искане за предоставяне на статут на нов производител износител по силата на член 2 от регламента за налагане на окончателни мерки,
-
по отношение на две дружества бе счетено, че не са производители износители, а търговски дружества, така че те бяха информирани, че не са засегнати от настоящото преразглеждане,
-
двама производители износители заявиха, че отговарят на критериите и поискаха положението им да бъде разгледано. Едно от тези дружества обаче впоследствие оттегли заявлението си.
(18)
На дружествата, които бяха отправили запитвания, бе предоставена възможността да представят своите коментари по предоставената им информация.
(19)
По отношение на производителя износител, който заяви, че отговаря на критериите и поиска положението му бъде разгледано, бе констатирано, че попада в обхвата на критериите, определени в точка 1 от известието за започване. Този производител износител също така поиска индивидуално разглеждане по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, като твърдеше, че ако не е бил демотивиран да окаже съдействие по време на първоначалното разследване, той е щял да поиска такова третиране. Като се има предвид, че по време на първоначалното разследване всички производители износители, подали такова искане, бяха разгледани индивидуално, от съображения за еднакво третиране неговото искане бе прието.
(20)
На 6 юни 2012 г. бе публикувано известие (6), с което се съобщава започването на преразглеждане на положението към момента за този производител износител, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd („BFC“). Изнесените от този производител износител количества през РП възлизат на по-малко от 0,4 % от общия износ от КНР през РП. С оглед на този факт Комисията счете, че не съществува необходимост да променя първоначалната извадка от производители износители. Въпросник бе изпратен само на производителя износител в КНР и свързаните с него дружества в ЕС, участващи в препродажбата на разглеждания продукт по време на първоначалния РП.
(21)
Комисията потърси и провери цялата информация, за която бе преценено, че е необходима за определяне на дъмпинга, и извърши проверки в помещенията на следните свързани дружества:
-
Bulten Sweden AB, Гьотеборг, Швеция,
-
Bulten GmbH, Бергкамен, Германия.
(22)
Комисията заключи, че на BFC не следва да се предостави ИТ в съответствие с препоръките в докладите на ОУС относно член 9, параграф 5 от основния регламент.
2. Определени аспекти на определяне на дъмпинга в разследването относно скрепителните елементи
(23)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации на първоначалното разследване относно посочените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти на определянето на дъмпинга в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(24)
В контекста на отворения диалог, проведен с някои китайски производители износители и Китайската търговска камара, на страните бе предоставена по-подробна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от оказалия съдействие индийски производител, за да се отговори на препоръките на ОУС на СТО относно членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, посочени в съображения 28-53 по-горе. Тази информация се отнася по-специално до характеристиките на продукта, които са били счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност и са били използвани при сравнението с разглеждания продукт, т.е. факта, че индийските продажби на вътрешния пазар са разделени на „стандартни“ продажби и „специални“ продажби, и бе установен класът на якост за всяка сделка. След това бе изчислена нормална стойност за килограм за всеки клас на якост, както е посочено в таблицата за КНП.
(25)
Комисията се концентрира върху два елемента на сравнение с решаващо значение, а именно клас на якост и стандартни или специални скрепителни елементи, както е посочено в съображения 48-50 от регламента за налагане на окончателни мерки. Разграничението между „специални“ и „стандартни“ бе добавено като нов елемент на сравнение по време на разследването, а класът на якост бе използван като друг основен критерий за сравнение, за който бе подадена информация от повечето китайски производители износители по време на първоначалното разследване.
(26)
Както е посочено в съображение 56 от регламента за налагане на окончателни мерки, стандартните скрепителни елементи, произведени в държавата аналог, биха могли да бъдат сравнени със скрепителните елементи, изнасяни за ЕС от включените в извадката производители от КНР, тъй като бе констатирано, че те имат същите основни физически и технически характеристики като продуктите, изнасяни от КНР.
(27)
Нормалната стойност е изразена като цената франко завода, коригирана, за да се отчете ценовият ефект на етапа на контрол на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
2.1. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(28)
На 30 май 2012 г. на всички заинтересовани страни бе разгласена допълнителна информация по отношение на видовете на продукта, използвани за целите на сравняването на нормалната стойност и експортната цена. Както е посочено в известието за започване, по-точна информация относно характеристиките на продукта, които бяха счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност, бе предоставена на всички заинтересовани страни.
(29)
Съдържанието на обяснителна бележка за разгласяване на информация бе свързано с нормалната стойност, която бе определена на базата на цените на разглеждания продукт, продаван на вътрешния пазар от оказалия съдействие индийски производител. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде установена въз основа на цените или на конструираната стойност в държавата аналог. Двама индийски производители се съгласиха да окажат съдействие, като отговориха на въпросника. Данните, предоставени в техните отговори на въпросниците, бяха проверени в обектите на тези две дружества. Само едно от дружествата обаче представи достатъчно подробни данни, които да се използват като основа за установяване на нормалната стойност.
(30)
Както е посочено в съображение 90 от регламента за налагане на окончателни мерки, „използването на данни от втория индийски производител беше подложено на съмнение от редица вносители и производители на основание, че i) за количеството, произведено и продадено на индийския вътрешен пазар от въпросния производител, се твърди, че не би било представително за количеството, изнасяно от КНР за Общността, и ii) за въпросния индийски производител се твърди, че има търговски връзки с един от подкрепящите жалбата производители от Общността. В това отношение следва да се отбележи, че i) обемът на продажбите на въпросния индийски производител беше счетен за достатъчно представителен с оглед на това да позволи установяването на надеждна нормална стойност, и ii) фактът, че производител от страната аналог има връзки с подкрепящ жалбата производител от Общността не обезсмисля избора на въпросната страна аналог. Беше отбелязано, че тези връзки са били установени след ПР. Предвид горното и липсата на съдействие от страна на производители от друга трета страна изборът на Индия за страна аналог беше счетен за разумен“.
(31)
С оглед на условията на конкуренция и откритост на индийския пазар и факта, че съдействащият индийски производител продава видове на продукта, сравними с тези, изнасяни от производителите износители от КНР, бе направено заключението, че Индия е подходяща трета държава с пазарна икономика по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
(32)
В обяснителната бележка за разгласяване на информация бе посочено, че данните относно продажбите на вътрешния пазар обхващат разследвания период, но не съдържат контролния номер на продукта („КНП“). Индийският производител обаче бе в състояние да посочи класа на якост на продавания скрепителен елемент, както и дали този скрепителен елемент е „стандартен“ или „специален“ съгласно определението в регламента за налагане на окончателни мерки. Необходимостта да се прави разграничение между стандартни и специални скрепителни елементи не бе установена в началото на разследването, когато КНП са били създадени.
(33)
При все това Комисията отбеляза, че това разграничение е оказало влияние върху сравнимостта на цените и следователно тези данни бяха изискани от индийския производител и той ги предостави. Индийските продажби на вътрешния пазар бяха разделени на „стандартни“ и „специални“ продажби и след това бе установен класът на якост за всяка сделка. За всеки клас на якост бе изчислена нормална стойност за килограм, както бе посочено първоначално в таблицата за КНП.
(34)
Останалите особености на първоначалния КНП не бяха използвани не само защото индийският производител не бе в състояние да осигури толкова подробни данни, но също и поради следните причини:
-
Диаметърът и дължината не се смятат за имащи отношение, тъй като анализът бе извършен въз основа на теглото, като по този начин автоматично се вземат под внимание всички разлики, произтичащи от различния диаметър или дължина на скрепителния елемент.
-
Не бяха налице признаци, че съществуват разлики по отношение на хрома в покритието или в покритието като цяло - по същество показател за галванизация - между продуктите на индийския производител и китайските скрепителни елементи.
-
По отношение на единственият друг елемент на КНП - кода по КН, бе сметнато, че той не би бил надежден показател, тъй като китайските или индийските органи не правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС.
(35)
Ето защо Комисията се съсредоточи върху две разлики между продуктите, които са от решаващо значение: класа на якост, от една страна; и стандартни или специални скрепителни елементи, което е показател за разлики по отношение на клиентите и разлики в качеството, от друга страна.
(36)
Нормалната стойност е изразена франко завода, коригирана надолу, за да се премахне ценовият ефект на контрола на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
(37)
Комисията информира всички заинтересовани страни, че нормалната стойност не може да бъде разгласена, тъй като се отнася до поверителната цена на един-единствен индийски производител на вътрешния пазар. Въпреки това заинтересованите страни бяха информирани, че „стандартната“ нормална стойност на скрепителен елемент от клас на якост 8.8 („G“ в таблицата за КНП), който е стандартен вид, обикновено изнасян от китайските производители, бе изчислена в диапазона от 9 до 12 CNY за килограм франко завода.
2.2. Получени коментари относно обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(38)
Един вносител и четирима производители износители изразиха твърдението, че срокът, предоставен на страните да представят коментари относно допълнителната информация (10 дни), е бил твърде кратък. Комисията обаче счита, че горепосоченият срок бе уместен, като се има предвид, че предоставената информация е само допълнение към това, което вече бе разгласено в регламента за налагане на окончателни мерки в края на първоначалното разследване. Срокът, предоставен за разглеждане и коментар на тази допълнителна информация, бе счетен за разумен.
(39)
Някои страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила, че не разполага с каквато и да била нова информация по отношение на физическите характеристики, различни от класа на якост на продуктите, използвани за определяне на нормалната стойност. Това твърдение следва да бъде отхвърлено. На този етап от прегледа Комисията само предостави допълнителни пояснения за начина, по който нормалната стойност бе установена при първоначалното разследване. Важно е да се подчертае, че „якостта“ бе определена като една от имащите отношение характеристики от страна на китайските производители износители. Това обаче не означава, че Комисията не е разполагала с никакви данни относно други физически характеристики.
(40)
Същите страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила по време на изслушванията по отношение на евентуални корекции, които трябва да бъдат направени за целите на сравнението между експортните цени и нормалната стойност, че ще бъде предпочетено коригиране въз основа на анализ на цените, отколкото на анализ на разходите. В действителност Комисията поясни, че в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент следва да се направи сравнение с надлежно отчитане на разликите, които влияят върху сравнимостта на цените, а не на разликите по отношение на разходите.
(41)
Впоследствие тези страни повториха твърдението си, че следва да бъдат направени корекции, за да се вземат предвид разликите по отношение на производствените разходи, като например разликите по отношение на ефективността на потреблението на суровината; разлики по отношение на потреблението на валцдрат; по отношение на потреблението на електроенергия, самостоятелно произведената електроенергия, производителността на заето лице, разумното равнище на печалба и разликите във връзка с оборудването. Както бе посочено по-горе, член 2, параграф 10 от основния регламент се отнася до цените, а не до разходите. Тези страни не приведоха доказателства, че предполагаемите разлики в разходите са довели до разлики в цените. При разследвания, свързани с икономики в преход, каквато е например икономиката на Китай, се използва държава аналог, когато това е оправдано, за да се предотврати отчитането на цени и разходи в държави с непазарна икономика, които не са нормалният резултат от действието на пазарните сили. Поради това за целите на установяване на нормалната стойност се използват като заместител разходите и цените на производителите във функциониращи пазарни икономики. Следователно тези искания за корекции, при които да се вземат предвид разликите в производствените разходи, се отхвърлят.
(42)
Тези страни също така изразиха твърдението, че допълнителната информация, предоставена на 30 май 2012 г. относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, е била непълна, доколкото според тях е липсвала информация по следните въпроси: разлики във връзка с вида на скрепителния елемент; покритие и използване на хром; диаметър и дължина; възможност за проследяване, ISO 9000; единица за дял на дефектите; както и други аспекти на твърдост, огъване, якост, устойчивост и други коефициенти на триене. Те поискаха разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не бяха счетени за имащи отношение. Тези въпроси бяха разяснени в две обяснителни бележки за разгласяване на информация, съответно изпратени на 5 юли и добавени към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, на 11 юли 2012 г.
2.3. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(43)
След искането за допълнителна информация, отправено от страните, посочено в съображение 42 по-горе, втора обяснителна бележка за разгласяване на информация бе изпратена на всички заинтересовани страни на 5 юли 2012 г. В тази бележка бе предоставена следната допълнителна информация:
-
Таблица, показваща диапазоните на ценовите нива на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител. Бе посочено също така, че много голяма част от износа от китайските производители попада в обхвата на клас на якост G.
-
Задълбочен анализ на данните в Индия показа, че продаваните на вътрешния пазар стандартни скрепителни елементи са с галванично покритие, отговарящо на КНП код „А“. Поради това Комисията предложи да се направи сравнение на нормалната стойност с покритие тип А за изнасяните модели.
-
След персонално извършен анализ на данните за цените на вътрешния пазар на Индия информацията относно диаметъра и дължината бе извлечена от текста с кодовете на продажбите, използвани от индийския производител. За да се даде възможност за сравнение с износа на китайските дружества, тези данни бяха обобщени в определени диапазони, за да се направи разграничение между основните размери на продукта:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от М4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
-
Поради това Комисията предложи да използва тези данни за допълнително прецизиране на нормалната стойност и за изчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на тази (прецизирана) информация. Когато изнасяните скрепителни елементи не попадат в тези диапазони, те не се използват за изчисляване на дъмпинга. Това засегна само много малко количество от износа.
-
Комисията предостави за справка предложените ревизирани КНП:
Показател
Описание
КНП
Стандартни/специални
Стандартен скрепителен елемент
S
Специален скрепителен елемент
P
Клас на якост
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Покритие
Галванично покритие
A
Диаметър
от M4 до M10
S
от М12 до М20
M
от М22 до М30
L
Дължина
от 0 до 100 mm
S
от 101 до 200 mm
M
от 201 до 300 mm
L
-
Комисията представи преглед на дъмпинговите маржове, изменени съгласно предложението, посочено в обяснителната бележка за разгласяване на информация, като отбеляза, че изменените антидъмпингови маржове не биха били автоматично антидъмпинговите мита, които ще подлежат на правилото за по-ниското мито.
-
На последно място, бяха предоставени нови таблици 22, 23, 32, 33 и 34 на един производител от ЕС в отговор на коментарите от някои заинтересовани страни, че допълнителната информация, предоставена с обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г., е непълна, доколкото някои от елементите в тези таблици липсват или не са обобщени по подходящ начин.
2.4. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(44)
Някои от страните поискаха допълнителна информация за ценовото равнище на нормалната стойност. Както е посочено в съображение 82 по-долу, ценовото равнище не може да бъде разгласено на заинтересованите страни, тъй като то представлява поверителна информация относно цените на един използван за аналог производител. Неповерителна версия на нормалната стойност по клас на якост за стандартните скрепителни елементи обаче бе разгласена на 5 юли 2012 г. на китайските производители износители, поискали такава допълнителна информация, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В тази обяснителна бележка Комисията предостави таблица, показваща диапазоните на ценовите равнища на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител.
(45)
Някои страни също така изразиха твърдението, че Комисията ги е информирала по време на изслушване, проведено на 26 юни 2012 г., че продажбите на индийския вътрешен пазар включват два вида покритие - „А“ и „В“, съгласно таблицата за КНП, използвана при първоначалното разследване. Това твърдение е необосновано. Комисията информира посочените страни, че на този етап от прегледа тя разглежда видовете покритие, използвани от индийския производител при стандартните скрепителни елементи. По време на последващото изслушване, проведено на 3 юли 2012 г., и посредством информационна бележка, добавена на 11 юли 2012 г. към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, всички страни бяха информирани, че индийският производител използва покритие „A“ за производството на стандартни скрепителни елементи.
(46)
По време на изслушването, което се проведе на 11 юли 2012 г., същите страни поискаха Комисията да разясни как е било извършено разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи на индийския производител. Комисията посочи, че това е направено въз основа на имената на клиентите. Както е видно обаче от протокола, изготвен от служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, Комисията заяви преди края на изслушването, че ще трябва да изясни този въпрос, което бе направено в допълнителна информационна бележка от 13 юли 2012 г., която бе изпратена на страните, взели участие в изслушването, и бе добавена към неповерителната версия на досието за справка от всички заинтересовани страни. Изявлението, направено от посочените страни, според които Комисията е заявила, че „разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи е извършено, inter alia, въз основа на имената на клиентите“, следователно е непълно, тъй като бе предоставена повече информация по този въпрос, както е посочено в съображението по-долу.
(47)
По отношение на разликата между стандартните и специалните скрепителни елементи, в бележката на Комисията от 13 юли 2012 г. бе разяснено, че „не може да се изключи възможността автомобилната промишленост също да използва стандартни скрепителни елементи за някои приложения“. Някои страни изразиха твърдението, че Комисията счита, че скрепителните елементи за автомобилостроенето също биха могли да се разглеждат като стандартни. Това твърдение е необосновано. Както ясно се обяснява в посочената бележка, изявлението на Комисията бе направено в отсъствието на списък с клиентите на индийския производител. Както бе установено обаче при първоначалното разследване и е разяснено допълнително в раздел 2.7 по-долу, от съображения за качество и търговски съображения производителите на автомобили винаги поръчват скрепителни елементи, които са специално проектирани, така че да спазят изискванията на стандартите ISO за тази промишленост. Следователно всички скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, се считат за „специални“ продукти от производителите на скрепителни елементи, включително в Индия, според информацията, открита на уебсайтовете на индийските производители на автомобили. Тъй като индийският производител ясно определи като „специални скрепителни елементи“ всички части, произведени по специален проект, Комисията счита, че стандартните скрепителни елементи, предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартните скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване.
(48)
Китайската търговска камара и китайски производител износител представиха подобни твърдения, както е посочено по-горе по отношение на възможното включване на скрепителните елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, в нормалната стойност, и освен това изразиха твърдението, че скрепителните елементи за автомобилостроенето, които не са изработени в съответствие с конкретен проект на клиент, все пак трябва да преминат през специален контрол на качеството или трябва да отговарят на изискванията за възможност за проследяване, което ги прави по-скъпи, и по принцип следва да се считат за специални скрепителни елементи. Те изразиха твърдението, че констатациите на Комисията, според които скрепителните елементи, използвани за високотехнологични приложения, които обаче не са произведени по чертежи на ползвателя, въпреки всичко трябва да се считат за специални скрепителни елементи, са неоснователни и поради това Комисията е действала в несъответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, като е нарушила принципа на обективно сравнение. Освен това те считаха, че констатациите на Комисията, основаващи се на разделянето, направено от индийския производител, не са били предмет на проверка на място. В светлината на горепосоченото те поискаха от Комисията да преразгледа разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи и ако това не е възможно, да се използва различен набор от данни за нормалната стойност.
(49)
Обосновката на Комисията по отношение на разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи вече е разгледана в съображение 47 по-горе. По отношение на твърдението за липсата на проверка на разделянето, извършено от индийския производител, Комисията провери списъка на продажбите чрез няколко проверки на протичането на операциите (т.е. задълбочена проверка на извадка от сделки за продажби, включени в списъка на продажбите, за да се провери тяхната точност) съгласно стандартните процедури за проверка. В допълнение последващото разделяне на този списък с продажби, предоставен от индийския производител, бе сравнено със средното ценово равнище на разделянето, както е обяснено в посочената бележка. Следователно твърдението, че Комисията е приела на доверие данните, предоставени от индийския производител, не е обосновано.
(50)
Освен това критериите, използвани от индийския производител, за да се състави определение за специалните скрепителни елементи, т.е. изработени в съответствие с чертеж на клиента, както е споменато в съображение 47 по-горе, предоставят достатъчно гаранции за надеждността на данните. При първоначалното разследване Комисията вече извърши корекция на нормалната стойност, за да се вземат под внимание мерките за контрол на качеството, прилагани от индийския производител, които не бяха установени за китайските производители, включени в извадката. При тези обстоятелства Комисията не смята за необходимо да прибегне до друг набор от данни за нормалната стойност, както бе предложено от засегнатите страни. На последно място, както бе посочено в съображение 89 от регламента за налагане на окончателни мерки, въпреки усилията на Комисията други производители от евентуална държава аналог не предложиха да окажат съдействие в рамките на процедурата.
(51)
Относно използването на данните от индийския производител от държавата аналог за установяване на нормалната стойност, Сдружението на европейските разпространители (EFDA) заяви, че тази техника не е подходяща, като се има предвид, че неговите продуктова гама, обем на производството, потребителски профил, метод на разпространение и пазарна позиция не са сравними с положението на китайските производители износители. Освен това от сдружението заявиха, че китайските цени са били ниски, тъй като те отразяват ползите от големите производствени обеми на стандартни продукти, тъй като те са специализирани и ефективни производители. Освен това от EFDA поискаха по-подробна информация за цените и обема на производство на индийския производител по отношение на стандартните скрепителни елементи. На последно място, EFDA представи данни на Евростат в подкрепа на своите твърдения, че сравнението по отношение на експортните цени от КНР и Индия за два конкретни кода по КН ще покаже, че индийският износ на тези продукти е бил под 4 % от износа на КНР и че Индия не е надежден доставчик на тези продукти за експортните пазари.
(52)
По отношение на целесъобразността на избора на индийския производител от държавата аналог се прави препратка към последната част от съображение 49 по-горе. По отношение на общото твърдение, че китайските експортни цени отразяват ползите от големите производствени обеми, тези твърдения не бяха обосновани или изразени количествено по съдържателен начин, който би могъл да спомогне за извършването на анализа на този етап от прегледа. Що се отнася до искането за допълнителна информация по отношение на данните на индийския производител се прави препратка към съображение 82 относно поверителността. По отношение на твърдението, че износът от Индия не е бил сравним с този от КНР по време на РП и след него, за определяне на нормалната стойност именно цените на индийския вътрешен пазар се считат за имащи отношение в съответствие с основния регламент, а не индийските експортни цени. Следователно тези твърдения на EFDA са неоснователни.
(53)
Във връзка с въпроса за покритието, използвано от индийския производител, Китайската търговска камара и китайски производител износител изразиха съмнения и поискаха Комисията да разясни как поверителната информация доказва по убедителен начин, че индийският производител е продавал единствено скрепителни елементи с галванично покритие на вътрешния си пазар. По време на проверката индийският производител предостави доказателства, които позволиха на Комисията да заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са с галванично покритие, съответстващо на покритие тип „A“ на първоначалния КНП. При тези обстоятелства Комисията счита, че доказателствената документация е достатъчна, за да се заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са били с галванично покритие. В тази връзка бе направена корекция на разликата по отношение на хрома, както е посочено в съображение 81 по-долу.
2.5. Допълнителна информация, изискана след получаването на обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(54)
Някои производители износители поискаха допълнителни разяснения и информация, за да бъдат в състояние евентуално да поискат корекции в техния дъмпингов марж, установен при първоначалното разследване, въз основа на следните съображения:
а)
характеристики на „видовете на продукта“ (кодове по КН, клас на якост, стандартни и специални части) за определянето на нормалната стойност;
б)
допълнителна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, използвани за определянето на нормалната стойност;
в)
разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не са били използвани; и
г)
корекции, които да се направят за отчитане на разлики във физичните характеристики.
(55)
Що се отнася до буква а) по-горе, както е посочено в настоящата информационна бележка, предоставена на 30 май 2012 г., класът на якост на скрепителните елементи, продавани от оказалия съдействие индийски производител, бе показателят за якост, съдържащ се в КНП, използван във въпросника, изпратен до всички страни. Класът на якост бе установен чрез използването на същите имащи отношение елементи на КНП на индийския производител в списъците с продажби, проверени по време на посещенията за проверка на място.
(56)
Разграничението между специални и стандартни скрепителни елементи бе разяснено в съображение 54 от регламента за налагане на окончателни мерки. „Специални“ скрепителни елементи са тези, които са произведени по чертеж на клиент. „Стандартни“ скрепителни елементи са тези, които са произведени за складови наличности, а не според изискванията на конкретен клиент. Необходимостта от разграничение между стандартните и специалните скрепителни елементи, произвеждани от оказалия съдействие индийски производител, бе призната в пълна степен и, както е посочено в съображения 51 и 54 от регламента за налагане на окончателни мерки, сравнението между експортната цена и нормалната стойност за включените в извадката китайски производители износители бе направено между скрепителни елементи от вида „стандартни“.
(57)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква б), от съображения за поверителност не е възможно да се разгласят точните видове на модела винтове и болтове, продаван от индийския производител. При все това, както бе посочено по-горе, бе направено сравнение на база тегло в рамките на една и съща категория стандартни или специални скрепителни елементи и в рамките на същия клас на якост, посочен в КНП.
(58)
Също по отношение на въпросите, повдигнати в буква б), няколко заинтересовани страни поискаха повече информация относно покритието. Данните от първоначалното разследване бяха анализирани по-подробно и това показа, че продуктът, продаван като „стандартен“ на вътрешния пазар в Индия, има основно покритие, т.е. галванично покритие. Тази информация бе предоставена по време на изслушванията, поискани от заинтересованите страни, и бе разгласена отново на заинтересованите страни, които поискаха тези сведения, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(59)
Двама от включените в извадката производители износители поискаха повече информация относно корекциите във връзка с използването на хром в покритието. Данните за продажбите, предоставени от оказалия съдействие индийски производител, бяха анализирани допълнително, което доведе до корекция в нормалната стойност за отчитане на разликата по отношение на хрома, както е обяснено в съображение 81 по-долу. Същите двама производители износители поискаха повече яснота по въпроса как е била определена рентабилността за продажбите на вътрешния пазар, осъществени от оказалия съдействие индийски производител; дали производствените разходи са били съобщени въз основа на КНП, или са били използвани средните разходи; както и дали нормалната стойност включва продажбите към свързани дружества.
(60)
Цялата имаща отношение информация във връзка с нормалната стойност бе посочена в съображение 94 от регламента за налагане на окончателни мерки. Също така бе пояснено, че са били използвани само продажби на вътрешния пазар към несвързани дружества.
(61)
По-късно тези двама производители износители заявиха, че имат сериозни съмнения по въпроса дали изпитванията във връзка с рентабилността и представителността са извършени по правилен начин. По-конкретно, по отношение на изпитването за представителност, тези производители износители изразиха съмнение дали количествата на продажбите на вътрешния пазар, осъществени от индийския производител, възлизат на над 5 % от техните експортни продажби на преразгледаните продуктови групи. По отношение на изпитването за представителност бе установено, че в случаите, когато условието за 5 % не е изпълнено за определен вид на продукта, за продажбите на вътрешния пазар все пак бе установено, че са с достатъчен обем, че да се осигури правилно сравнение. По отношение на рентабилността се потвърждава, че тази оценка бе извършена въз основа на вида на продукта.
(62)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква в) по-горе, а именно защо не е бил използван пълният КНП за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, по време на разследването стана ясно, че пълният КНП не би бил надежден показател. На първо място, защото нито китайските, нито индийските органи правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС. На второ място, както е обяснено в съображение 48 от регламента за налагане на окончателни мерки, известен брой заинтересовани страни изразиха твърдението, че скрепителните елементи, произведени от китайските производители износители, са стандартни продукти (основно в диапазона между 4.8 и 8.8 клас на съпротивление), при които няма специални характеристики по отношение на суровина, съпротивление, покритие или аспекти, свързани със сертифицирането/безопасността, които са предназначени за приложения от нисък клас (непрофесионална употреба и общо разпространение), за разлика от високотехнологичните приложения, и не отговарят на стриктните изисквания на конкретни крайни ползватели като автомобилната, химическата или въздухоплавателната промишленост.
(63)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква г) по-горе, елементи като „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии, като например „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“, които бяха поставени на дневен ред от двама други производители износители, не могат да бъдат приети, тъй като въпросните дружества не са показали как тези елементи влияят на сравнимостта на цените между нормалната стойност и експортната цена.
(64)
При липсата на каквато и да е конкретна информация относно невъзможността да се извърши сравнение, както се твърди в допълнение към препоръките, направени от заинтересованите страни при първоначалното разследване, и като се има предвид ограниченото количество допълнителна информация относно други технически характеристики, като например полагането на покритие, при първоначалното разследване се стигна до заключението, че основните фактори и разлики, изтъкнати от заинтересованите страни, по-специално разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и класът на якост, представляват достатъчна основа, върху която да се базира сравнението между нормалната стойност и експортните цени.
2.6. Допълнително разгласяване на информация относно нормалната стойност на 11 юли 2012 г.
(65)
На 11 юли 2012 г. Комисията разгласи допълнително прекласифицирането на нормалната стойност, както е описано по-горе, предложи преизчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на разясненото по-горе и поиска коментари.
(66)
Както е посочено в съображение 32 по-горе, индийският производител представи в първоначалния си отговор списък на продажбите на вътрешния пазар („DMSAL“), без КНП. Единственият показател за всяка продажба бе код, който представлява вътрешен код за всеки продукт и текст с описание на продукта, например:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Както бе разяснено в съображения 48-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, индийското дружество предостави отделни данни за своите продажби на вътрешния пазар по отношение на стандартните и специалните скрепителни елементи, като използва разграничаването, посочено в съображение 77. В резултат на това DMSAL бе представен като две досиета, „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“. Продажбите, които не можеха да бъдат определени като стандартни или специални, бяха изключени от по-нататъшното изчисляване на нормалната стойност.
(68)
По време на разследването стана ясно, че класът на якост на скрепителния елемент ще бъде необходим, за да се определи нормалната стойност. Индийското дружество установи класа на якост за всеки ред от досиетата „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“ и те бяха представени с колона „Клас“, в която е посочен класът на якост, като например:
Описание
Клас
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Първоначалната нормална стойност бе изчислена на тази основа, като се използват разделянето стандартни/специални и класът на якост, както е посочено в първото разгласяване на прегледа на изпълнението на 30 май 2012 г.
(70)
Както е посочено в съображение 54, някои производители износители поискаха допълнителни разяснения, като се позоваха на липсата на сравнение въз основа на покритието, диаметъра и дължината на скрепителния елемент и изразиха твърдението, че това би могло да се отрази на равнището на първоначално изчислената нормална стойност.
(71)
При липсата на КНП текстът с описанието на всяка сделка (след обединяването на сделки със същото текстово описание) бе анализиран, за да се извлекат данните за диаметъра и дължината на продадените скрепителни елементи. Ако използваме примера по-горе, M8 = диаметър и 16 = дължина. Следователно в този случай се описва винт с диаметър от 8 mm и дължина 16 mm. Стойността 1,25 се отнася до стъпката на резбата, която не бе използвана за класиране на разглеждания продукт.
(72)
В КНП, използван от китайските производители износители, тези данни се съобщават по малко по-различен начин. Винтът, посочен по-горе, би бил описан като „080016“ за диаметър и дължина.
(73)
За да се осигури съответствие между нормалната стойност и експортната цена, Комисията извърши разделение по диаметър и дължина в три равни диапазона, както е предвидено във второто писмо за разгласяване от 5 юли 2012 г.:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от M4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
(74)
Малко на брой продажби на индийския производител попадат извън тези диапазони и те не бяха използвани при изчисляването на нормалната стойност. Винтът, описан по-горе, следователно би бил описан с ревизирания КНП „GSS“ = клас на якост 8.8; малък диаметър; малка дължина.
(75)
От примера по-горе е видно, че текстът с описанието на продукта не включва никаква информация относно покритието, използвано от местния индийски производител. Поради това досието на разследването бе проверено за доказателства за вида на покритието, ако има такова, използвано от индийския производител за продаваните от него стандартни скрепителни елементи на вътрешния пазар. Поверителни данни от досието, проверени в помещенията на индийския производител, показаха използването на галванизиране (КНП тип А) на стандартните скрепителни елементи на вътрешния пазар и това бе разгласено на всички страни на 5 юли 2012 г.
2.7. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 11 юли 2012 г.
(76)
Няколко производители износители отговориха на горепосоченото разгласяване. Както бе поискано от тези производители износители, бе проведено изслушване, председателствано от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“, за да продължи диалогът с Комисията и да се обсъдят въпросите, повдигнати от тях. По-специално производителите износители повдигнаха следните въпроси:
а)
методологията, чрез която индийският производител е разделил своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални;
б)
в случай че някои скрепителни елементи, продавани на автомобилната промишленост, са били считани за стандартни скрепителни елементи, би била оправдана една „съществена корекция“;
в)
корекции на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 10, буква б) за косвените данъци, платени за вноса на валцдрат в Индия;
г)
наличието на хром VI в покритието на стандартните скрепителни елементи;
д)
следваната от Комисията методология, когато не е имало съответстващи продажби на вътрешния пазар за конкретна сделка за износ; и
е)
разгласяване на продуктовите кодове на продажбите на вътрешния пазар на индийския производител.
(77)
По отношение на буква а) по-горе индийският производител раздели своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални, като счита, че скрепителните елементи, произведени по чертеж на клиент, са специални скрепителни елементи, докато другите продажби включват стандартни скрепителни елементи, т.е. такива, които не са произведени по специални чертежи или чертежи на клиент.
(78)
По отношение на буква б) по-горе и както е посочено в обяснителна бележка за досието от 13 юли 2012 г., изпратена до посочените заинтересовани страни след изслушването, което се проведе на 11 юли, Комисията потвърди, че при отсъствие на имена на клиенти, както бе посочено по-горе, тя се позовава на съображение 47 по-горе. Освен това Комисията отбелязва, че според Европейското сдружение на производителите на скрепителни елементи „в Европа, когато даден клиент - по-специално в автомобилния сектор - поръча продукт от групата на скрепителните елементи, произвеждан в съответствие с чертеж, но който е същевременно в пълно съответствие с международните стандарти (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), този продукт във всеки случай се счита от производителя на скрепителни елементи за „специален“ продукт и следователно се идентифицира в рамките на вътрешната класификация на компанията като „специален“… това е „modus operandi“ на всички производители на скрепителни елементи по целия свят, както и в Индия“. Следователно Комисията е убедена, че стандартните скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартни скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(79)
По отношение на буква в) по-горе, по време на изслушване производителите износители повдигнаха въпроса за корекция по член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, за да се вземат предвид митата върху вноса на валцдрат в Индия, включени в нормалната стойност, но не и върху експортните цени от Китай. Китайските дружества, включени в извадката, по време на първоначалното разследване са закупили валцдрат, произведен в Китай.
(80)
Суровината, внесена от индийския производител, е била предмет на основното мито (5 % от митническата стойност) и митническата такса за образование (3 % от стойността на основното мито плюс сумата на изравнителното мито). Съгласно член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент обаче такава корекция за косвените данъци може да се поиска само ако вносните такси за сходния продукт и за материалите, които са физически вложени в него, когато са предназначени за потребление на вътрешния пазар, не се събират или се възстановяват, когато сходният продукт се изнася за Европейския съюз. При липсата на искане и на доказателства, че износът от горепосочените производители износители за ЕС ще се ползва от несъбиране или възстановяване на такси върху вноса на суровини (валцдрат), твърдението трябва да бъде отхвърлено. Освен това такава корекция по принцип не е възможна, когато съответният производител износител, какъвто е случаят при настоящото преразглеждане, доставя всичките си суровини от местни снабдители, поради което за него няма вносни такси.
(81)
По отношение на буква г) по-горе данни в досието на първоначалното разследване показват, че стандартното покритие на стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, съдържа хром Cr3 и поради това съответства на определението в КНП, според което към покритието не се добавя хром VI. Поради това дъмпинговите маржове бяха преизчислени, като бе използван най-скъпият вид хромово покритие по отношение на износа, без корекция на експортната цена. Двама производители износители изразиха твърдението, че информацията за покритието засяга по-скоро настоящото положение, а не толкова положението през РП. По време на проверката в хода на първоначалното разследване бяха получени проверени данни, които показват, че всички стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, са били с галванично покритие през първоначалния РП.
(82)
По отношение на буква д) по-горе се потвърждава, че дъмпинговите маржове бяха изчислени въз основа на принципа, че когато няма съответстващи продажби на вътрешния пазар, сделката за износ е изключена от изчисляването на дъмпинга. Някои страни заявиха, че няма основание за изключване на някои сделки за износ при изчисляването на дъмпинговия марж. При все това обаче за всички китайски производители износители, включени в извадката, бе установено значително съответствие между продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, така че да се постигне обективно представяне на продажбите, извършени от различните страни.
(83)
По отношение на буква е) по-горе Китайската търговска камара и китайски износител заявиха, че индийският производител не е представил достатъчно основание, което да не позволява на Комисията да разгласи специфична информация по отношение на продуктовите кодове за неговите продажби на вътрешния пазар. Комисията предостави възможно най-много информация, при спазване на правилата за поверителност, чрез редица бележки към досието, информационна бележка, предоставена на разположение на всички заинтересовани страни, и изслушвания, осигурени на Китайската търговска камара и на всички китайски износители, които поискаха такива изслушвания. По отношение на искането за разгласяване на продуктовите кодове на индийския производител разгласяването на тази информация ще позволи на другите страни да изчислят с приемлива точност цените на вътрешния пазар на индийския производител, което следва да се избегне на основание защита на поверителна търговска информация. Ако не бъде защитена поверителната информация, това може да изправи Комисията пред евентуални искове за нанесени вреди и да демотивира дружествата в държави аналог, чието сътрудничество е доброволно, да оказват съдействие при разследванията. Поради това искането бе отхвърлено.
2.8. Корекции на методологията, използвана в регламента за налагане на окончателни мерки при изчисляването на нормалната стойност
(84)
С оглед на забележките, отправени от китайските производители износители при настоящото преразглеждане по отношение на определянето на видовете на продукта при изчисляването на нормалната стойност от Индия, които твърдят, че в допълнение към разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и клас на якост, елементите диаметър, дължина и покритие са важни, и на изслушванията и диалога, които се проведоха в присъствието на служителя по изслушванията, данните на индийския производител бяха разгледани отново.
(85)
В резултат от това преразглеждане Комисията успя да установи диаметъра и дължината на скрепителните елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия. За да се гарантира обективно сравнение между тези скрепителни елементи и изнасяните от КНР, бяха определени диапазони за диаметъра и дължината и бе изчислена нормалната стойност за всеки диапазон. Това бе разяснено подробно в две информационни бележки от 5 и 11 юли 2012 г., които бяха предоставени на всички заинтересовани страни. Като обобщава в диапазони, с цел да извърши разграничение между основните размери на продукта, продаван от индийския производител, тази методика даде възможност за обективно сравнение с износа на китайските дружества, както това бе поискано от заинтересованите страни. Впоследствие двама производители износители заявиха, че не разполагат с пълна информация, като изразиха твърдението, че класификацията е неясна и неподходяща и следователно не разполагат с достатъчна информация, за да поискат корекция за физически различия. Като се изключат посочените общи изявления обаче, тези двама производители износители не представиха нито добре обосновано алтернативно предложение, нито съществени доказателства. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(86)
EFDA заяви, че използването на диаметъра и дължината не отговаря на реалността и предложи алтернативен вариант, свързан с двата критерия, според тях с цел да се избегне някои продукти да бъдат пропуснати, без обаче да обоснове този алтернативен подход. Класификацията, предложена от Комисията, не изключва никой от видовете на продукта (всички възможни комбинации на диаметри и дължини са обхванати) и следователно това твърдение не би могло да бъде разгледано допълнително.
(87)
За всички продавани стандартни скрепителни елементи бе констатирано, че са с галванично покритие, и нормалната стойност бе изчислена въз основа на покритието, отговарящо на КНП код „А“. В случаите, когато включеният в извадката китайски производител износител не е изнасял скрепителни елементи с покритие от вид А, бе използван най-близкият до него вид покритие без корекция на експортната цена.
(88)
Данните за класа на якост и разделянето на стандартни и специални скрепителни елементи остават непроменени.
(89)
Двама производители износители поискаха намесата на служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, за да се разгледат поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, и да се предоставят гаранции относно поверителния характер на неговите продажби на вътрешния пазар, както и по въпроса за покритието на стандартните скрепителни елементи, наличието на хром в покритието и относно извличането на информация относно дължината и диаметъра за стандартните скрепителни елементи. Служителят по изслушванията, след като разгледа поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, представи пояснения по въпросите, поставени от двамата производители износители. Докладът на служителя по изслушванията бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(90)
Въпреки гореспоменатата допълнителна информация, разяснения, изслушвания и проведения диалог, някои страни продължиха да твърдят, че не разполагат с достатъчно информация, която да им позволи да поискат корекции, за да се гарантира обективно сравнение. Комисията предостави изчерпателна информация на страните относно продуктовите групи, използвани при установяването на нормалната стойност, както бе изискано от Апелативния орган (7). Освен това в продължение на дълъг период от време (от 30 май 2012 г. до 19 юли 2012 г.) Комисията предостави информация и отговори на всички въпроси, повдигнати от всички страни. При това на всички страни бе предоставен допълнителен срок от 20 дни, за да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки.
(91)
Същите страни изразиха твърдението, че противно на доклада на Апелативния орган, Комисията отказва да разгласи информация относно конкретните продукти на индийския производител, които са използвани за установяване на нормалната стойност, без да представя основателна причина. Член 6.5 от Антидъмпинговото споразумение гласи, че информацията, която е поверителна или се предоставя на поверителна основа, се третира като такава от страна на разследващите органи. В този случай индийският производител предостави информация за видовете на продукта, продавани на местния пазар, на поверителна основа и дружеството представи отново искане за поверително третиране, адресирано до Комисията, като заяви, че продължава да счита, че информацията е строго поверителна, както е посочено в съображение 82. Тези страни също така заявиха, че Комисията не е успяла да предостави съдържателно резюме с неповерителен характер на информацията, предоставена от индийския производител, както се изисква в докладите. В продължаващия процес на диалог обаче и както е посочено в съображенията по-горе, Комисията разгласи цялата имаща отношение информация (в рамките, които позволява нейният поверителен характер) на заинтересованите страни във връзка с индийския производител, така че те да могат да защитят своите интереси.
2.9. Определяне на нормалната стойност за производителите износители от КНР, нормална стойност, експортни цени, сравнение
(92)
Нормалната стойност бе изчислена и сравнена с експортната цена, както е изложено по-горе. Корекции на експортната цена бяха направени с цел премахване на ценовата разлика в случаите, когато към покритието на съответните скрепителни елементи е добавен хром VI. Сравнение между двете стойности бе направено на база цената франко завода, както при първоначалното разследване.
2.10. Искания за корекции въз основа на характеристиките на продукта
(93)
Един производител износител поиска корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент за физически разлики между различните видове (шестограмни болтове, винтове за дърво, болтове и др.) на разглеждания продукт. Тъй като разглежданият производител износител, от съображения за поверителност, няма достъп до всички данни за нормалната стойност, дружеството е използвало своите собствени експортни цени за доказване на степента, в която цените варират за всеки вид скрепителен елемент.
(94)
При първоначалното разследване сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено чрез разграничаване на стандартните от специалните видове скрепителни елементи, както е посочено в съображение 102 от регламента за налагане на окончателни мерки, както и чрез установяване на класа на якост. Пълните контролни номера на продуктите (КНП) не бяха използвани в настоящия случай, като се има предвид, че производителят от държавата аналог не предостави информация, категоризирана на базата на КНП, както бе изискано. Един от елементите на първоначалния КНП имаше за цел определяне на различните видове скрепителни елементи според това в рамките на кой код по КН попадат те. Като се има предвид, че тази информация не бе предоставена от индийския производител, този елемент не можеше да бъде използван за извършване на сравнението при първоначалното разследване.
(95)
В информацията, предоставена от производителя износител, се посочва, че може да има основания да се извършат корекции поради разликите в различните видове скрепителни елементи. Предложената методология обаче не бе сметната за целесъобразна предвид факта, че дружеството не предостави точна информация за вида на продукта съгласно кода по КН, както бе разяснено в съображение 34, както първоначално бе изискано. Като алтернатива бяха разгледани разликите при цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за определяне на това дали съществуват ценови разлики между различните видове скрепителни елементи. Информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, бе предоставена изцяло под формата на КНП, както бе изискано първоначално. Тази проверка потвърди, че цените на пазара на ЕС варират в зависимост от вида на скрепителния елемент. На тази основа бе счетено за целесъобразно да се коригират нормалните стойности, за да отразяват тези различия. Като основа за корекцията, средната цена на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза бе оценена като „1“, като за всички отделни видове бе определена индивидуална стойност в зависимост от тяхната цена по отношение на средната цена. След това тези стойности бяха приложени към нормалната стойност, използвана в сравнението с всеки вид на продукта, изнасян от производителя износител.
(96)
Тъй като тези корекции бяха направени въз основа на пазарната стойност на разликите във физическите характеристики на пазара на ЕС, бе счетено за целесъобразно да се направят подобни корекции при изчисляването на дъмпинговите маржове на всички производители износители.
(97)
След публикуването на документа за разгласяване на общата информация CCME и един от китайските производители износители заявиха, че Комисията продължава да нарушава членове 2.4, 6.2 и 6.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като не предоставя навременно информацията, въз основа на която са сравнени експортната цена и нормалната стойност, и приканиха Комисията да разгласи изчерпателна информация относно използваните за нормалната стойност видове на продукта, за да изпълни своето задължение да предостави на китайските производители износители възможността да гарантират защитата на своите интереси и да представят своите аргументи на базата на цялата необходима информация, както и да гарантира обективно сравнение между експортните цени и нормалната стойност. Поради това посочените страни поискаха от Комисията да преразгледа следните аспекти:
а)
пълно разгласяване на използваните за нормалната стойност видове на продукта;
б)
да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произвеждани от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, с цел употреба във високотехнологични приложения;
в)
да се предостави информация по въпроса как да се обосновават исканията за корекции;
г)
да се предостави информация по въпроса как са извършени определени корекции; и
д)
задължението на ЕС да не изключва нито една сделка за износ.
(98)
По отношение на буква а), във връзка с информацията, предоставена посредством информационните бележки от 30 май 2012 г., 11 юли 2012 г. и 13 юли 2012 г., документа за разгласяване на общата информация, изпратен на 31 юли 2012 г., и по-специално съображения 77-96, и изслушванията, проведени в хода на процеса на консултации, се смята, че цялата информация, която може да бъде разгласена в рамките на изискванията във връзка с поверителния характер, е била предоставена на заинтересованите страни.
(99)
По отношение на буква б) във връзка с необходимостта да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произведени от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, предназначени за употреба във високотехнологични приложения, този аспект бе разгледан в рамките на съображение 78 по-горе. При липсата на нови доказателства и с оглед на наличието не необосновани твърдения на посочените страни относно евентуално наличие на скрепителни елементи, предназначени за високотехнологични приложения, различни от употреба в автомобилната промишленост, Комисията смята, че информацията, която е на разположение в досието, е достатъчно надеждна, за да се гарантира, че само стандартни скрепителни елементи са използвани за определянето на нормалната стойност, използвана за сравнението с експортните цени на посочения китайски износител.
(100)
По отношение на буква в) и твърденията, според които Комисията не е предоставила информация по въпроса как китайските производители износители биха могли да обосноват искания за корекции във връзка с елементите „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии като „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“ (вж. съображение 63 по-горе) и задълженията относно разходите за внос (вж. съображения 79 и 80 по-горе), Комисията отбелязва следното. На първо място тя припомня, че тези въпроси са били повдигнати от страните, без да бъдат предоставени допълнителни данни. По време на изслушване, проведено от служителя по изслушванията на 11 юли 2012 г., Комисията покани страните да предоставят допълнителна информация във връзка с горепосочените въпроси, но такава не бе предоставена. По отношение на искането за корекции на експортните цени, за да се отчетат митата върху вноса на валцдрат в Индия и, като цяло, по-евтиният достъп до суровини за китайските производители износители, Комисията разясни подробно в съображение 80 причината, поради която тази корекция не може да бъде приета. Освен това, както е посочено в съображение 63 от първоначалния регламент, разходите за основната суровина - стоманен валцдрат, не отразяват в значителна степен пазарните стойности. Бе констатирано, че цените на стоманения валцдрат на вътрешния пазар са значително по-ниски от цените на други пазари. Поради това тези изкривени цени не могат да бъдат използвани като основа за корекции, както се изиска от посочените страни. При тези обстоятелства Комисията не разбира каква е допълнителната информация, която според Китайската търговска палата и производителя износител може да бъде предоставена, за да бъдат обосновани допълнително тези две искания за корекции.
(101)
По отношение на буква г) се припомня, че информацията относно „видовете нормална стойност на производителите от ЕС и техните ценови равнища, както и въздействието на произтичащите от това корекции на видовете нормална стойност на производителя, използван за аналог“ е поверителна и не може да бъде разгласена. Китайската търговска камара и китайски производител износител поискаха допълнителни разяснения по въпроса как са извършени корекциите за разликите в цените на покритието. Както бе посочено в съображение 92 по-горе обаче, следва да се отбележи, че в документа за разгласяване на специфична информация Комисията посочи за кои видове на изнасяния продукт са били извършени корекции, с което даде възможност на засегнатите страни да разберат как е извършена корекцията.
(102)
По отношение на буква д) и твърденията, че е необходимо да се отчетат всички сравними сделки за износ при изчисляването на дъмпинга, за да се гарантира обективно сравнение съгласно член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, Комисията отбелязва, че тя следва точно искането и предложенията на посочените страни, според които нормалната стойност, използвана за определянето на дъмпинговите маржове, трябва да бъде коригирана. Използваната методология бе разяснена в съображения 93-96 по-горе, а основанията за изразяване на размера на установения дъмпинг като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга, посочени в съображения 107 и 108 по-долу, са изцяло в съответствие с член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, в което са посочени сравними сделки за износ. В този случай всички сравними сделки (по видове на продукта) са използвани за сравнението. Поради това е основателно размерът на установения дъмпинг да се изрази като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга.
(103)
След разгласяването на общата информация двама китайски производители износители отново заявиха, че следва да бъдат извършени корекции, за да се отчетат твърдените разлики в ефективността на потреблението на суровини и по-лесният достъп до суровини, по-ефективното потребление на електричество и по-ниската средна производителност на заето лице. Припомня се, че на нито един от китайските производители износители не бе предоставено ТДПИ при първоначалното разследване и че за тяхната ценова структура не може да се приеме, че отразява пазарната стойност, която може да бъде използвана за основа за корекции, по-специално по отношение на достъпа до суровини. В допълнение към това следва да се отбележи, че за съществуващите в КНР производствени процеси бе установено, че са сравними с тези на индийския производител, а за твърдените разлики бе констатирано, че са твърде незначителни. В този случай за индийския производител бе установено, че се конкурира с много други производители на индийския вътрешен пазар и се смята, че неговите цени отразяват изцяло състоянието на вътрешния пазар. Както бе посочено в съображение 41 по-горе, трябваше да бъде използван заместител на разходите и цените във функциониращи пазарни икономики с цел установяване на нормалната стойност.
(104)
Същите двама китайски производители износители заявиха, че при обобщаването на данните за диаметъра и дължината в диапазони Комисията не трябва да се позовава на диапазоните, а да използва действителните данни за дължината и диаметъра за извършване на сравнението. На първо място, както е посочено в съображение 70 по-горе, Комисията прие след изслушване, проведено на 26 юни 2012 г. със същите страни, да раздели диаметъра и дължината в диапазони с цел да отчете въздействието на физическите характеристики върху цените. Посочените страни сами посочиха някои евентуални диапазони, но Комисията посочи по време на изслушването, че предложените диапазони следва да бъдат изменени, за да се гарантира, че за всички изнасяни видове има съответстващи им видове, произвеждани от индийския производител, които силно ги наподобяват. На второ място, посочените страни заявиха в коментари по време на изслушване, проведено на 3 юли 2012 г. например, че диаметърът няма съществено отражение по отношение на средното потребление на суровини за единица продукция. Поради това твърдението бе отхвърлено.
2.11. Дъмпингови маржове
(105)
Дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглена експортна цена.
(106)
Окончателният дъмпингов марж, изразен като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, за производителя износител, обект на настоящото преразглеждане, е следният:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Изменените окончателни дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Производител износител в КНР
Действащ дъмпингов марж
Изменен дъмпингов марж
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
78,1 %
54,1 %
Всички други дружества
115,4 %
74,1 %
(108)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на неговия дъмпингов марж общият размер на дъмпинга следва да бъде изразен като процент от общата CIF стойност на всички сделки за износ, а не като процент от сделките за износ, използвани при изчислението на размера на дъмпинга. В противен случай според това дружество ще се стигне до презумпция за дъмпинг при тези сделки за износ, които не са използвани при определянето на дъмпинга.
(109)
Сравнение между експортната цена и нормалната стойност бе направено на основата на среднопретеглената стойност само за тези видове на продукта, изнасяни от китайския производител износител, за които съответстващ вид е произвеждан и продаван от индийския производител. Счита се, че това е най-надеждната база за определяне на нивото на дъмпинга, ако има такъв, на този производител износител; опитът да се намерят силно наподобяващи видове на продукта на индийския производител за всички други изнасяни видове би довел до неточни констатации. На тази основа е правилно да се изрази размерът на установения дъмпинг като процент от сделките за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга - тази констатация се смята за представителна за всички изнасяни видове на продукта. Същият подход бе използван при изчисляването на дъмпинговите маржове на другите производители износители.
3. Определяне на промишлеността на Съюза
(110)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа определението за промишлеността на Съюза с цел да се вземат предвид препоръките от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като е изключил от определението за промишлеността на Съюза производителите, които не желаят да бъдат включени в извадката, и като е счел, че прагът от 25 %, заложен в член 4, параграф 1 от основния регламент, автоматично представлява „основна част“ от общото производство на Съюза на разглеждания продукт. В параграф 430 от доклада на Апелативния орган, издаден на 15 юли 2011 г., се признава, че „фрагментираният характер на промишлеността за скрепителни елементи обаче може да е позволил подобна малка част поради факта, че би било практически невъзможно да получи повече информация, при условие че процесът, в рамките на който Комисията дефинира промишлеността, не води до значителен риск от нарушаване на конкуренцията. […] чрез ограничаването на обхвата на определението за местната промишленост до производителите, които желаят да участват в извадката, Комисията е изключила производители, които са предоставили имаща отношение информация.“ (подчертано от автора). Именно тези производители сега са включени в определението за промишлеността на Съюза.
(111)
При първоначалното разследване бе установено, че продукцията на производителите от Съюза, които се съгласиха да бъдат включени в извадката и изцяло оказаха съдействие на първоначалното разследване, представлява 27,0 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза. Затова се приема, че тези дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(112)
След заключенията на докладите на ОУС и въз основа на всички валидни заявления, получени от всички производители в ЕС, които са заявили своя интерес в срока, определен в параграф 6, буква б), подточка i) от известието за образуване на антидъмпингова процедура относно вноса на някои скрепителни елементи от стомана или желязо с произход от Китайската народна република (8), и независимо от това дали те са посочили, че са готови да бъдат включени в извадката, Комисията изчисли повторно, че промишлеността на Съюза всъщност представлява 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза през 2006 г.
(113)
След като преразгледа определението за „промишленост на Съюза“, Комисията прецени дали процентът от продукцията на скрепителни елементи на тази промишленост от общото изчислено производство представлява основна част по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО.
(114)
Както е посочено в съображение 112 от регламента за налагане на окончателни мерки, разследването установи, че сходният продукт е произвеждан от голям брой производители в Съюза, който по приблизителни оценки възлиза на над 300, основно малки и средни предприятия („МСП“), но включва и няколко големи дружества или групи от дружества. Към момента на започване на първоначалното разследване Комисията се свърза с всеки от тези известни производители и поиска от тях да участват в разследването и да предоставят определена информация за своите дейности. Нито в известието за започване, публикувано при започването на първоначалното разследване, нито в придружителното писмо, изпратено в деня на започването до всички известни производители от ЕС, не се посочваше, че информацията, представена от производителите от ЕС, които не желаят да съдействат, няма да се вземе предвид.
(115)
Както бе посочено, по-голямата част от производителите на скрепителни елементи в ЕС са малки предприятия, ако не и микропредприятия (семейни предприятия), които обикновено разполагат с ограничени ресурси, включително финансови и човешки, не са членове на национални или европейски сдружения, които биха могли да ги представляват по време на разследването, и както често се случва с МСП, не разполагат с ресурси да наемат специализирани търговски адвокати и счетоводители. Малките предприятия също така хранят сериозни опасения по отношение на защитата на техните поверителни данни, за които те смятат, че са от жизненоважно значение, в хода на такива разследвания. Независимо от това голям брой производители (общо 63-ма производители от ЕС) заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация. Следва да се отбележи, че тези производители представляват както МСП, така и по-големи дружества, които са разпръснати в целия ЕС. В светлината на гореизложеното, с оглед на специфичните обстоятелства на настоящия случай, за тези производители, които представляват 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в ЕС, може да се счита, че представляват основна част от цялата промишленост на Съюза и следователно по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Освен това, както бе споменато, тъй като всички известни производители в ЕС се отзоваха при започването на процедурата в сроковете, предвидени в първоначалното известие за започване, подбраната извадка при първоначалното разследване може да се разглежда като представителна дори след включването на други 18 производители от ЕС в определението за промишлеността на Съюза.
(116)
Китайската търговска камара заяви, че Комисията не може да се ограничи до използване на данните, предоставени от производителите от ЕС, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в съображение 112 по-горе, тъй като някои производители от ЕС може да са избрали да не заявят своя интерес, тъй като не са желаели да участват в извадката и следователно са знаели, че техният отговор няма да се вземе предвид. Сдружението на износителите от КНР поиска от Комисията„да започне целия процес на подбор отначало и да се свърже с всички производители от ЕС, без да посочва, че производителите трябва да искат да участват в извадката“ (9). В светлината на гореизложеното обаче се стигна до извода, че не е необходимо да се подновява процесът на подбор на окончателна извадка, тъй като най-големите известни производители от ЕС се отзоваха на етапа на образуването на процедура. След разгласяването Китайската търговска камара отново заяви, че не може да бъде изключена възможността голям брой производители просто да не отговорят на въпросника за изготвяне на извадка „точно поради факта, че те знаят, че нежеланието им да участват в извадката автоматично ще доведе до изключването им от определението за местната промишленост“. Следва да се отбележи, че същите аргументи бяха представени от китайските производители износители и европейските вносители по време на първоначалното разследване, като те изразиха твърдението, че не е налице правен интерес. Както е разяснено в съображение 26 от регламента за налагане на окончателни мерки, Комисията се свърза със значителен брой производители от Съюза след започването на процедурата и само няколко от тези производители предоставиха отговор. Следва да се отбележи, че не бе посочено дали те евентуалното ще бъдат включени в окончателната извадка. Всъщност евентуалният подбор на производители от Съюза в окончателната извадка нямаше отношение към решението им да заявят своя интерес по време на процедурата, тъй като решението бе мотивирано от други фактори, като например посочените в съображение 115 по-горе. Поради това отправеното до Комисията искане тя отново да извърши оценка на вредата бе отхвърлено.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(117)
Вследствие на докладите констатациите относно вредата, направени по време на първоначалното разследване, бяха преразгледани на равнището на промишлеността на Съюза съгласно определението в съображение 114 по-горе, що се отнася до тенденциите, засягащи производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите, единичните цени, пазарния дял, заетостта и производителността, т.е. от информацията, събрана във връзка с шестимата включени в извадката производители и 57-те производители, които сега са част от промишлеността на Съюза. По отношение на други фактори за вреда, установени за производителите от ЕС, включени в извадката, тъй като информацията относно складовите наличности, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и заплатите е получена от проверените отговори на въпросника на шестимата включени в извадката производители, констатациите следователно се потвърждават в преразглеждането.
4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(118)
Развитието на производството, производствения капацитет и използването на капацитета при промишлеността на Съюза въз основа на цялата налична информация (вж. съображение 112) е следното:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Индекс
100
107
100
106
110
Производствен капацитет (в тонове)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Индекс
100
102
105
107
110
Използване на капацитета (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Независимо от значителното нарастване на търсенето с 29 % между 2004 г. и РП, производственият обем на промишлеността на Съюза се колебае през целия разглеждан период и е по-висок с 9 % през РП в сравнение с 2003 г., спрямо 6 % при първоначалното разследване, т.е. все още е значително по-малко от нарастването на търсенето с 29 %.
(120)
По отношение на производствения капацитет и използването на капацитета заключенията от първоначалното разследване, макар и въз основа на различен набор от данни, са потвърдени (вж. съображения 130-133 от регламента за налагане на окончателни мерки).
4.2. Продажби, пазарен дял, ръст и средни единични цени в Съюза
(121)
Данните по-долу представляват продажбите на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти в Съюза (като обем и стойност) въз основа на цялата налична информация:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (в хил. евро)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Индекс
100
106
111
121
130
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (MT)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Индекс
100
111
105
114
114
Единична продажна цена на промишлеността на Съюза в Съюза (EUR/МТ)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Индекс
100
96
106
106
114
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
Няма данни
28 %
27 %
24 %
22 %
Индекс
Няма данни
100
96
86
80
(122)
Изменените данни, отчетени в горната таблица, потвърждават констатациите, изложени в съображения 137-140 от регламента за налагане на окончателни мерки, доколкото всички вредоносни тенденции се потвърждават. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е повишил с 14 % по време на разглеждания период, а не с 12 %, както бе установено при първоначалното разследване, а по отношение на стойността нарастването е с 30 %, а не с 21 %. Установено бе, че тенденциите в действителност са твърде сходни на тези от първоначалното разследване. Същият спад в обема на продажбите между 2004 и 2005 г. потвърждава заключението, посочено в съображение 139 от регламента за налагане на окончателни мерки, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от нарастването на потреблението в Съюза и поради това пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 20 % за по-малко от три години.
4.3. Заетост и производителност
(123)
Развитието на заетостта и производителността при промишлеността на Съюза е, както следва:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Брой на заетите лица
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Индекс
100
111
114
114
114
Производителност (тон/заето лице)
65
63
58
61
63
Индекс
100
97
89
93
96
4.4. Заключение относно вредата
(124)
В светлината на изложеното по-горе заключенията, посочени в съображения 153-161 от регламента за налагане на окончателни мерки, се потвърждават.
5. Обем на дъмпинговия внос
(125)
Както е посочено в известието за започване, Комисията взе предвид заключенията от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на разглеждането на обема на дъмпинговия внос при първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(126)
Съответно Комисията преразгледа своята оценка на вредата в светлината на факта, че за някои производители бе установено, че не са извършвали дъмпинг през РП. Припомня се, че при първоначалното разследване двама китайски производители износители не извършваха дъмпинг. Както е посочено в съображение 105 по-горе, за още един производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг при настоящото преразглеждане. Общият обем на вноса от тези трима производители износители възлиза на едва 0,01-0,40 % от общия внос на разглеждания продукт от КНР през РП. Анализът на вредата относно развитието на вноса от КНР, който бе извършен въз основа на обема на дъмпинговия внос, от който е изваден недъмпинговият внос, показва значителни промени в тенденциите, описани в съображение 121 от регламента за налагане на окончателни мерки.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Обеми на вноса от КНР (МТ)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Индекс
100
137
179
225
267
Пазарен дял на КНР
Няма данни
17 %
22 %
23 %
25 %
Източник: Евростат.
6. Причинно-следствена връзка - равнище на износа на промишлеността на Съюза
(127)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка с цел да се вземат предвид заключенията от докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като се вземат предвид статистическите данни за общия износ, отчетени от Евростат, а не специфичното равнище на износа на промишлеността на ЕС.
(128)
Равнището на износа на промишлеността на Съюза бе анализирано в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Бе установено, че износът към трети държави представлява само 11 % от общото производство на промишлеността на Съюза на сходния продукт през 2006 г. Както е посочено в докладите на ОУС обаче, използваните данни, свързани с износа на всички производители от Съюза, се основават на данни от Евростат, а не на износа на промишлеността на Съюза. След докладите на ОУС Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка, като разгледа въпроса дали равнището на износа от наново определената промишленост на Съюза може да е било фактор за претърпяната вреда. Бе установено, че износът за трети държави е представлявал само 3,7 % от производството на наново определената промишленост на Съюза на сходния продукт по време на РП, а не 11 %, както е посочено в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Този износ е нараснал с около 4 % между 2003 г. и РП. Освен това този износ е осъществяван последователно на цени, значително надхвърлящи продажните цени на пазара на Съюза.
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Износ на Съюза към останалия свят през РП (МТ)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Индекс
100
120
108
107
104
Износ на Съюза към останалия свят през РП (в хил. евро)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Индекс
100
118
112
124
117
Единична цена (EURO/МТ)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Следователно може да се направи заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза за трети държави не е причина за съществена вреда. Освен това окончателното заключение, посочено в съображение 184 от регламента за налагане на окончателни мерки, според което дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждава.
7. Третиране на поверителната информация
(130)
Както е посочено в известието за започване, Комисията се ангажира да преразгледа заключенията, базирани на решенията в докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация.
(131)
Вследствие на докладите Комисията прикани двамата значими производители в Съюза да представят разумна обосновка на твърдението, че поверителната информация не е пригодна за изготвянето на неповерително обобщение. Двамата производители предоставиха допълнителна информация в неповерителна форма или, ако някои данни не можеше да бъдат обобщени, те посочиха причините за това. Така предоставената информация от тези производители бе изпратена на всички заинтересовани страни. Едно сдружение, представляващо вносителите от Европейския съюз, твърдеше, че информацията, предоставена от двамата производители от Съюза, е неразбираема и не позволява сравнение с данните на Евростат, които са на разположение на обществеността. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че като се има предвид, че информацията, предоставена от тези двама производители, е специфична за дружеството информация, не е вероятно да съществува обществено достъпен източник, който да даде възможност за извършване на кръстосани проверки.
(132)
Китайската търговска камара и EFDA заявиха, че допълнително предоставената информация е непълна, тъй като някои елементи в таблици 22, 23 и 32-34 все още липсват и следователно не са в съответствие с начина, по който следва да бъдат приложени констатациите на ОУС. Не бяха получени други коментари след разгласяването на тази допълнителна неповерителна информация. Тъй като таблици 32-34 съдържат данни за продажбите и разходите, направени от съответното дружество, тази информация, която по своето естество е поверителна, бе обобщена, за да се предостави информация по отношение на нейното съдържание, без да се разгласява поверителна информация. Другата информация, посочена като липсваща в таблица 22 (доставени видове суровини и обеми на закупените суровини) и таблица 23 (предоставени са само индексирани данни за маржа на печалбата преди облагането с данъци и липсват отделни данни за продажбите в рамките на ЕС и извън него), отново бе предоставена от засегнатото дружество от Съюза, за да се даде възможност да бъде добре разбрана информацията, и отговорът бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В заключение се счита, че препоръките на докладите по този въпрос бяха напълно спазени.
(133)
В допълнение EFDA заяви, че таблица 24, предоставена от производител от Съюза, не позволява да се направи заключението, че това дружество е претърпяло значителна вреда, тъй като се наблюдава постоянно нарастване на печалбата, използването на капацитета и производството. Комисията обаче направи отново оценка на вредата, включително на данните за шестимата включени в извадката производители от ЕС, и заключи, че е претърпяна съществена вреда, както е потвърдено в съображение 124 по-горе. Поради това твърдението е неоснователно.
(134)
На последно място, както е посочено в точка 6 от известието за започване, след констатацията по отношение на членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация, на 30 май 2012 г. Комисията разгласи данните на Евростат за общото производство в ЕС на скрепителни елементи, както бе представено първоначално.
8. Други препоръки и решения
(135)
Както се посочва в известието, Комисията разгледа коментарите на страните по разследването относно скрепителните елементи, в които те твърдят, че са били неблагоприятно засегнати от разгласяването на констатациите по отношение на третирането като предприятия, работещи в условията на пазарна икономика, или по отношение на всяка друга препоръка или решение на ОУС. Комисията предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС.
Е. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(136)
Всички страни бяха информирани относно посочените по-горе констатации. На страните също така бе даден срок да представят коментари и искания след разгласяването на информацията. Вследствие на разгласяването бяха получени няколко коментара.
(137)
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, следва да се запазят и че върху вноса от Bulten Fasteners China следва да бъде наложено мито в размер на 0 %.
Ж. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(138)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че вредоносният дъмпинг, установен при първоначалното разследване, се потвърждава. Комисията обаче предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС. Следователно член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки следва да бъде съответно изменен. Същият член следва също така да бъде изменен, за да се вземат предвид изменените антидъмпингови мита, изчислени за някои от дружествата, изброени в таблицата в член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки, както е посочено по-долу:
Производител износител в КНР
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателни мерки
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Всички други дружества
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Таблицата, съдържаща ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, произведени от дружествата, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 91/2009, се заменя със следната таблица:
„Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Дружествата, посочени в приложение I
54,1 %
A928
Всички други дружества
74,1 %
A999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 4 октомври 2012 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 924/2012
av den 4 oktober 2012
om ändring av förordning (EG) nr 91/2009 om införandet av en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1515/2001 av den 23 juli 2001 om de åtgärder som gemenskapen får vidta till följd av rapporter som antagits av Världshandelsorganisationens tvistelösningsorgan när det gäller antidumpningsåtgärder eller antisubventionsåtgärder (1) (nedan kallad bemyndigandeförordningen), särskilt artikel 1,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen har lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. GÄLLANDE ÅTGÄRDER
(1)
Genom förordning (EG) nr 91/2009 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull).
B. RAPPORTER ANTAGNA AV WTO:S TVISTELÖSNINGSORGAN
(2)
Den 28 juli 2011 antog Världshandelsorganisationens (WTO) tvistelösningsorgan (nedan kallat tvistelösningsorganet) överprövningsorganets rapport och panelens rapport, i dess ändrade lydelse enligt överprövningsorganets rapport, i ärendet om Europeiska gemenskapernas slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande vissa fästdon av järn eller stål från Kina (3) (nedan kallade rapporterna). I dessa rapporter konstaterades det bl.a. att EU har åsidosatt
-
artiklarna 6.10 och 9.2 i WTO:s antidumpningsavtal vid tillämpningen av artikel 9.5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (4) (nedan kallad grundförordningen) i undersökningen av import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad fästdonsundersökningen),
-
artiklarna 6.4, 6.2 och 2.4 i WTO:s antidumpningsavtal när det gäller vissa aspekter av fastställandet av dumpning i fästdonsundersökningen,
-
artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal när det gäller definitionen av unionsindustrin i fästdonsundersökningen,
-
artikel 3.1 och 3.2 i WTO:s antidumpningsavtal när det gäller beaktandet av den dumpade importens volym i fästdonsundersökningen,
-
artikel 3.1 och 3.5 i WTO:s antidumpningsavtal när det gäller analysen av orsakssambandet i fästdonsundersökningen, och
-
artikel 6.5 och 6.5.1 i WTO:s antidumpningsavtal när det gäller hanteringen av konfidentiella uppgifter i fästdonsundersökningen.
C. FÖRFARANDE
(3)
Den 6 mars 2012 inleddes en översyn i enlighet med bemyndigandeförordningen genom att ett tillkännagivande (5) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). Europeiska kommissionen informerade parterna i den undersökning som resulterade i förordning (EG) nr 91/2009 (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) om översynen och om på vilket sätt man avsåg att beakta resultaten i rapporterna avseende förordningen om slutgiltig tull.
D. BERÖRD PRODUKT
(4)
Den berörda produkten är vissa fästdon av järn eller stål utom rostfritt stål, nämligen träskruvar (utom franska träskruvar), självgängande skruvar, andra skruvar och bultar med huvud (även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor, men exklusive skruvar svarvade av massivt material med en skafttjocklek av högst 6 mm och exklusive skruvar och bultar för att fästa järnvägsmateriel) och underläggsbrickor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallade fästdon eller den berörda produkten).
(5)
Den berörda produkten klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 och ex 7318 22 00.
(6)
Rapporterna påverkar inte undersökningsresultaten i skälen 40-57 i förordningen om slutgiltig tull avseende den berörda produkten och den likadana produkten.
E. REVIDERADE UNDERSÖKNINGSRESULTAT MOT BAKGRUND AV RAPPORTERNA
(7)
Som det angavs i tillkännagivandet om inledande såg kommissionen över de slutgiltiga undersökningsresultaten i den ursprungliga undersökningen med beaktande av tvistelösningsorganets rekommendationer och utslag. Översynen gjordes på grundval av uppgifter som samlades in under den ursprungliga undersökningen och uppgifter som samlades in efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande.
(8)
Den ursprungliga undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden den 1 oktober 2006 till den 30 september 2007 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). När det gäller de parametrar som är av betydelse för skadebedömningen undersöktes uppgifter för perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
(9)
Denna förordning syftar till att korrigera de aspekter i förordningen om slutgiltig tull som i tvistelösningsorganets rapporter konstaterades vara oförenliga samt göra förordningen om slutgiltig tull förenlig med tvistelösningsorganets rekommendationer och utslag.
1. Individuell behandling: tillämpningen av artikel 9.5 i grundförordningen
(10)
I detta avsnitt redogörs för översynen av undersökningsresultaten i den ursprungliga undersökningen till följd av de rekommendationer och utslag i rapporterna där det anges att EU i den ursprungliga undersökningen avseende fästdon åsidosatte artiklarna 6.10 och 9.2 i WTO:s antidumpningsavtal vid tillämpningen av artikel 9.5 i antidumpningsförordningen.
(11)
Som det anges i skälen 81 och 84 i förordningen om slutgiltig tull konstaterades det att alla de fem exporterande tillverkarna i urvalet samt tre exporterande tillverkare som undersöktes individuellt och hade ansökt om individuell behandling uppfyllde samtliga krav för att beviljas individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen. Som det anges i skälen 62 och 78 i förordningen om slutgiltig tull betraktades fyra av de exporterande tillverkare som ursprungligen ingick i urvalet och ett företag som beviljades individuell undersökning som icke-samarbetsvilliga företag, eftersom de lämnade in uppgifter som inte överensstämde med de bevis som framkom under undersökningen.
(12)
Mot bakgrund av rekommendationerna i rapporterna avseende artikel 9.5 i grundförordningen anmodade kommissionen de exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) vilkas export till Europeiska unionen omfattades av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Kina, och som ansåg sig ha avskräckts från att samarbeta och ansöka om individuell behandling i den ursprungliga undersökningen på grund av den administrativa börda som följde av artikel 9.5 i grundförordningen eller på grund av att de inte ansåg att de uppfyllde alla kriterierna i den artikeln, att ge sig till känna och lämna in de uppgifter som var nödvändiga för att se över deras aktuella situation.
(13)
Kommissionen anmodade dessa tillverkare att ange huruvida de ansåg sig ha avskräckts från att samarbeta och ansöka om individuell behandling i den ursprungliga undersökningen på grund av den administrativa börda som följde av artikel 9.5 i grundförordningen eller på grund av att de inte ansåg att de uppfyllde alla kriterier i den artikeln. Dessa berörda parter anmodades att ge sig till känna inom 30 dagar efter det att tillkännagivandet om inledande hade offentliggjorts och lämna in uppgifter om
-
huruvida de ansåg sig ha avskräckts från att samarbeta och ansöka om individuell behandling vid tidpunkten för inledandet av den ursprungliga undersökningen, och
-
exportkvantiteterna till Europeiska unionen och exportpriserna under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen.
(14)
Vissa exporterande tillverkare i Kina uttryckte oro över det förfarande för genomförande av tvistelösningsorganets rapporter som fastställdes i tillkännagivandet om inledande. De betonade särskilt att de ansåg att de angivna tidsfristerna var för korta. De hävdade att de exporterande tillverkarna påfördes en orimlig administrativ börda, som hade en avskräckande inverkan och hindrade dem från att ansöka om individuell behandling.
(15)
Dessa exporterande tillverkares oro ansågs vara ogrundad. Kommissionen ansåg att tidsfristen var lämplig med hänsyn till den administrativa bördan och det fåtal uppgifter som begärdes. I tillkännagivandet om inledande förklarades att en översyn av respektive exporterande tillverkares nuvarande situation skulle göras efter det att en ansökan inkommit som innehöll följande uppgifter:
-
Ett enkelt uttalande om att den exporterande tillverkaren ansåg sig ha avskräckts och därför inte samarbetade och ansökte om individuell behandling.
-
Väldigt grundläggande uppgifter som visar att tillverkaren exporterade den berörda produkten till EU under perioden för den ursprungliga undersökningen.
(16)
Det enda syftet med att begära dessa uppgifter var att göra det möjligt för kommissionen att identifiera de exporterande tillverkare som kunde ha samarbetat och ansökt om individuell behandling i den ursprungliga undersökningen, men ansåg sig ha avskräckts från att göra detta. En tidsfrist på 30 dagar ansågs vara lämplig för att svara på en begäran om ett enkelt uttalande och väldigt grundläggande uppgifter och kan inte anses innebära en oproportionerlig administrativ börda. Den kinesiska handelskammaren och en kinesisk exporterande tillverkare hävdade att kommissionen, genom att begära den information som nämns i skäl 15 ovan, ställde upp villkor för de kinesiska exporterande tillverkarna, trots att individuell behandling generellt ska beviljas enligt artiklarna 6.10 och 9.3 i WTO:s antidumpningsavtal. Detta tillvägagångssätt strider mot tvistelösningsorganets rekommendationer och dessa parter uppmanar därför kommissionen att på eget initiativ kontakta de kinesiska exporterande tillverkarna och meddela att dessa kommer att beviljas individuell behandling. Kommissionen anser härvidlag att genom att offentliggöra ett tillkännagivande om inledande som sändes till alla kända kinesiska exporterande tillverkare, deras handelsorganisation och de nationella myndigheterna, har kommissionen kontaktat alla kinesiska exporterande tillverkare och uppmanat dem att ge sig till känna inom 30 dagar, för den händelse de skulle ha exporterat under den ursprungliga undersökningsperioden och inte ha gett sig till känna under den ursprungliga undersökningen. Den senare frågan ska inte ses som ett ”villkor” på så sätt att det skulle vara ett ”test” som parterna i fråga menar, utan snarare som en faktauppgift som visar att de faktiskt berördes av den ursprungliga undersökningen. Till sist bör det noteras att de frågor som gäller de exporterade produkterna begärs in för att man ska kunna kontrollera om det ursprungliga urvalet behöver ändras och har därför inget att göra med frågan om individuell behandling. Denna begäran avvisades därför.
(17)
Av de 15 företag som gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och gjorde förfrågningar inom den fastställda tidsfristen
-
var tio företag exporterande tillverkare som redan hade gett sig till känna och samarbetat i den ursprungliga undersökningen; dessa hade således inte avskräckts från att samarbeta och ansöka om individuell behandling i den ursprungliga undersökningen och deras situation kunde därför inte undersökas på nytt inom ramen för den aktuella översynen; ett av de tio företagen som begärde en översyn av sina nuvarande tullar uppmanades att lämna in en begäran om översyn till kommissionen i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen,
-
var ett företag en ny exporterande tillverkare (dvs. som inte hade exporterat till EU under den ursprungliga undersökningen); detta företag kunde således inte ha samarbetat och ansökt om individuell behandling i den ursprungliga undersökningen; företaget informerades om förfarandena för att ansöka om att behandlas som en ny exporterande tillverkare i enlighet med artikel 2 i förordningen om slutgiltig tull,
-
betraktades två företag inte som exporterande tillverkare utan som handelsföretag, och dessa underrättades om att de inte berördes av översynen,
-
uppgav två exporterande tillverkare att de uppfyllde kriterierna och ansökte om att deras situation skulle granskas; ett av dessa företag tog emellertid senare tillbaka sin ansökan.
(18)
De företag som gjorde förfrågningar gavs tillfälle att lämna synpunkter på de uppgifter som de delgavs.
(19)
Den exporterande tillverkare som uppgav sig uppfylla kriterierna och som ansökte om att dess situation skulle granskas konstaterades uppfylla kriterierna i punkt 1 i tillkännagivandet om inledande. Denna exporterande tillverkare ansökte även om individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen och hävdade att den skulle ha ansökt om sådan behandling om den inte hade avskräckts från att samarbeta i den ursprungliga undersökningen. Eftersom alla de exporterande tillverkare som ansökte om individuell undersökning i den ursprungliga undersökningen beviljades sådan undersökning, godtogs den exporterande tillverkarens ansökan med hänsyn till principen om lika behandling.
(20)
Den 6 juni 2012 offentliggjordes ett tillkännagivande (6) om att en översyn skulle inledas av den aktuella situationen för den exporterande tillverkaren Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (nedan kallad BFC). De exporterade kvantiteterna från denna exporterande tillverkare under undersökningsperioden motsvarade mindre än 0,4 % av den totala exporten från Kina under undersökningsperioden. Mot bakgrund av detta ansåg inte kommissionen att det var nödvändigt att ändra på det ursprungliga urvalet av exporterande tillverkare. Ett frågeformulär sändes till den exporterande tillverkaren i Kina och dess närstående företag i EU som var involverade i återförsäljningen av den berörda produkten under den ursprungliga undersökningen.
(21)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för fastställande av dumpning och gjorde kontrollbesök på plats hos följande närstående företag:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Sverige.
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Tyskland.
(22)
Kommissionen drog slutsatsen att BFC bör beviljas individuell behandling i enlighet med tvistelösningsorganets rekommendationer avseende artikel 9.5 i grundförordningen.
2. Vissa aspekter av fastställandet av dumpning i fästdonsundersökningen
(23)
I detta avsnitt redogörs för översynen av undersökningsresultaten i den ursprungliga undersökningen till följd av de rekommendationer och utslag i rapporterna där det anges att EU i den ursprungliga undersökningen avseende fästdon åsidosatte artiklarna 6.4, 6.2 och 2.4 i WTO:s antidumpningsavtal när det gäller vissa aspekter av fastställandet av dumpning.
(24)
Inom ramen för den öppna dialog som fördes med vissa kinesiska exporterande tillverkare och handelskammaren delgavs parterna de närmare uppgifter som anges nedan i skälen 28-53 om produktegenskaperna hos de produkter som såldes av den samarbetsvilliga indiska tillverkaren, i syfte att efterkomma tvistelösningsorganets rekommendationer avseende artiklarna 6.4, 6.2 och 2.4 i WTO:s antidumpningsavtal. Uppgifterna avsåg särskilt de produktegenskaper som konstaterades vara relevanta vid fastställandet av normalvärdet och som användes vid jämförelsen med den berörda produkten, dvs. den omständigheten att försäljningen på den indiska hemmamarknaden delades in i försäljning av standardfästdon och specialfästdon och att hållfasthetsklassen för varje transaktion fastställdes. Ett normalvärde per kg beräknades därefter för varje hållfasthetsklass som angavs i tabellen över produktkontrollnummer.
(25)
Kommissionen fokuserade på två faktorer som var avgörande vid jämförelsen, dvs. hållfasthetsklass samt standardfästdon kontra specialfästdon, såsom det anges i skälen 48-50 i förordningen om slutgiltig tull. Skillnaden mellan specialfästdon och standardfästdon lades under undersökningen till som en ny jämförelsefaktor och hållfasthetsklass användes som det andra huvudsakliga jämförelsekriteriet, eftersom de flesta av de kinesiska exporterande tillverkarna själva lyfte fram detta kriterium under den ursprungliga undersökningen.
(26)
Som det anges i skäl 56 i förordningen om slutgiltig tull kunde standardfästdon som tillverkas i det jämförbara landet jämföras med de fästdon som de kinesiska tillverkarna i urvalet exporterar till EU, eftersom de konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som de produkter som exporteras från Kina.
(27)
Normalvärdet uttrycktes på nivån fritt fabrik, justerat för att beakta inverkan på priset av de steg i kvalitetsstyrningen som tillämpades av den indiska tillverkaren, men som inte tillämpades i Kina. Som ett resultat sammanställdes två förteckningar, en för standardfästdon och en för specialfästdon, där normalvärdet angavs i kinesiska yuan per kg för varje hållfasthetsklass.
2.1 Meddelande av uppgifter av den 30 maj 2012
(28)
Den 30 maj 2012 meddelades ytterligare uppgifter till alla berörda parter om de produkttyper som användes för att jämföra normalvärde och exportpris. Som det angavs i tillkännagivandet om inledande delgavs alla berörda parter mer exakta uppgifter om de produktegenskaper som konstaterades vara relevanta vid fastställandet av normalvärdet.
(29)
Uppgifter meddelades avseende normalvärdet, vilket fastställdes på grundval av den samarbetsvilliga indiska tillverkarens priser för den berörda produkten på hemmamarknaden. Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. Två indiska tillverkare gick med på att samarbeta genom att besvara ett frågeformulär. De uppgifter som de lämnade i svaren på frågeformuläret kontrollerades på plats hos de båda företagen. Endast ett av företagen lämnade emellertid uppgifter som var tillräckligt utförliga för att användas som grund för fastställandet av normalvärdet.
(30)
Som det anges i skäl 90 i förordningen om slutgiltig tull ”ifrågasatte ett antal importörer och exportörer det lämpliga i att använda uppgifterna från den indiska tillverkaren dels eftersom den kvantitet som tillverkades och såldes på den inhemska indiska marknaden av denna producent inte påstods vara representativ för den kvantitet som exporterades från Kina till gemenskapen, dels eftersom denna indiska tillverkare påstods ha affärsförbindelser med en av de tillverkare i gemenskapen som stödde klagomålet. Här bör det för det första påpekas att den indiska tillverkarens försäljningsvolym ansågs vara tillräckligt representativ för att det skulle vara möjligt att fastställa tillförlitliga normalvärden och för det andra att det faktum att tillverkaren i det jämförbara landet har förbindelser med en tillverkare i gemenskapen som stöder klagomålet inte innebär att valet av det jämförbara landet är orimligt. Dessutom konstaterades det att dessa förbindelser upprättades efter undersökningsperioden. Mot bakgrund av det ovan anförda och bristen på samarbetsvilja hos andra tillverkare i tredjeländer ansågs valet av Indien som jämförbart land vara rimligt.”
(31)
Med beaktande av konkurrensförhållandena och öppenheten på den indiska marknaden samt den omständigheten att den samarbetsvilliga indiska tillverkaren sålde produkttyper som var jämförbara med dem som de exporterande tillverkarna i Kina exporterade, drogs slutsatsen att Indien var ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i den mening som avses i artikel 2.7 i grundförordningen.
(32)
I meddelandet av uppgifter angavs det att uppgifterna om försäljningen på hemmamarknaden avsåg undersökningsperioden, men att produktkontrollnummer saknades. Den indiska tillverkaren kunde emellertid uppge hållfasthetsklass för de sålda fästdonen och även huruvida fästdonen var standardfästdon eller specialfästdon i den mening som avses i förordningen om slutgiltig tull. Behovet att göra åtskillnad mellan standardfästdon och specialfästdon hade inte noterats i början av undersökningen när tabellen över produktkontrollnummer upprättades.
(33)
Kommissionen noterade emellertid att denna åtskillnad påverkade prisjämförbarheten och begärde därför att få dessa uppgifter från den indiska tillverkaren, som tillhandahöll dem. Försäljningen på den indiska hemmamarknaden delades därför in i försäljning av standardfästdon och försäljning av specialfästdon och hållfasthetsklassen för varje transaktion angavs. Ett normalvärde per kg beräknades för varje hållfasthetsklass som ursprungligen angavs i tabellen över produktkontrollnummer.
(34)
Övriga egenskaper i den ursprungliga tabellen över produktkontrollnumren användes inte, dels eftersom den indiska tillverkaren inte kunde lämna uppgifter på denna detaljnivå, dels av följande skäl:
-
Diameter och längd ansågs inte vara relevanta, eftersom analysen genomfördes på grundval av vikt, vilket innebar att eventuella skillnader på grund av olika diameter eller längd hos fästdonen automatiskt beaktades.
-
Det fanns inget som visade på några skillnader mellan den indiska tillverkarens produkter och kinesiska fästdon när det gäller krom på ytbeläggningen, som vanligen är en indikator på galvanisering, eller ytbeläggningen i allmänhet.
-
Avseende den enda återstående faktorn i tabellen över produktkontrollnummer, som var KN-numret, ansågs denna inte vara en tillförlitlig indikator, eftersom de kinesiska och indiska myndigheterna inte skiljer på de tio KN-nummer som används för att definiera den berörda produkten såsom myndigheterna i EU gör.
(35)
Kommissionen fokuserade således på två avgörande skillnader mellan produkterna: dels hållfasthetsklass, dels standardfästdon kontra specialfästdon, som är en indikator på kundskillnader och kvalitetsskillnader.
(36)
Normalvärdet uttrycktes på nivån fritt fabrik, justerat för att undanröja inverkan på priset av den kvalitetsstyrning som tillämpades av den indiska tillverkaren men som inte tillämpades i Kina. Som ett resultat sammanställdes två förteckningar, en för standardfästdon och en för specialfästdon, där normalvärdet angavs i kinesiska yuan per kg för varje hållfasthetsklass.
(37)
Kommissionen underrättade alla berörda parter om att normalvärdet inte kunde lämnas ut, eftersom det avsåg en enda tillverkares konfidentiella pris på den indiska hemmamarknaden. De berörda parterna underrättades emellertid om att ”standardnormalvärdet” för ett fästdon i hållfasthetsklass 8.8 (”G” i tabellen över produktkontrollnummer), som är en standardtyp som allmänt exporteras av kinesiska tillverkare, beräknades ligga i intervallet 9-12 yuan per kg på nivån fritt fabrik.
2.2 Synpunkter som inkom på meddelandet av uppgifter av den 30 maj 2012
(38)
En importör och fyra exporterande tillverkare hävdade att den tid (10 dagar) som parterna medgavs för att inkomma med synpunkter på de ytterligare uppgifterna var för kort. Kommissionen anser emellertid att den ovannämnda fristen var lämplig, eftersom de tillhandahållna uppgifterna endast var ett komplement och redan hade delgetts genom förordningen om slutgiltig tull efter den ursprungliga undersökningen. Den tidsfrist som medgavs för att granska dessa ytterligare uppgifter och lämna synpunkter på dem ansågs därför vara rimlig.
(39)
Vissa parter hävdade att kommissionen hade uppgett att den inte hade några nya uppgifter om andra fysiska egenskaper än hållfasthetsklass för de produkter som användes för att fastställa normalvärdet. Detta påstående avvisas. I det skedet av översynen tillhandahöll kommissionen endast ytterligare förtydliganden av hur normalvärdet hade fastställts i den ursprungliga undersökningen. Det är viktigt att betona att de kinesiska exporterande tillverkarna hade identifierat hållfasthet som en av de relevanta egenskaperna. Detta innebar emellertid inte att kommissionen inte hade några uppgifter om andra fysiska egenskaper.
(40)
Samma parter påstod att kommissionen vid olika möten avseende möjliga justeringar som skulle göras i syfte att jämföra exportpriserna och normalvärdet uppgav att en justering helst skulle göras på grundval av en prisanalys och inte en kostnadsanalys. Kommissionen klargjorde i själva verket att enligt artikel 2.10 i grundförordningen ska denna jämförelse göras med vederbörligt beaktande av skillnader som påverkar prisjämförbarheten, inte skillnader i kostnaderna.
(41)
Parterna upprepade senare sin begäran att justeringar skulle göras för skillnader i produktionskostnaden, såsom skillnader i effektivitet vid förbrukning av råvaror, skillnader i förbrukningen av valstråd och el samt skillnader i egenproducerad el, produktivitet per anställd, skälig vinstnivå och verktyg. Som det anges ovan avses i artikel 2.10 i grundförordningen pris och inte kostnader. Parterna lade inte fram några bevis för att de påstådda skillnaderna i kostnad även innebar skillnader i pris. I undersökningar som avser övergångsekonomier såsom Kina används vid behov ett jämförbart land för att förhindra att priser och kostnader i länder utan marknadsekonomi som inte är ett normalt resultat av marknadskrafterna beaktas. För att fastställa normalvärdet används således i stället kostnaderna och priserna för tillverkare i länder med en fungerande marknadsekonomi. Parternas krav på justeringar för skillnader i produktionskostnaden avvisas därför.
(42)
Samma parter hävdade vidare att de ytterligare uppgifter som tillhandahölls den 30 maj 2012 om egenskaperna hos de produkter som såldes av den indiska tillverkaren var ofullständiga, eftersom uppgifter om följande saknades: skillnader avseende typ av fästdon, ytbeläggning och användning av krom, diameter och längd, spårbarhet, ISO 9000, enhet för felkvot samt andra aspekter såsom hårdhet, böjhållfasthet, hållfasthet, slagtålighet och andra friktionskoefficienter. De efterlyste ett klargörande av skälen till att de övriga egenskaperna i den ursprungliga tabellen över produktkontrollnummer inte ansågs relevanta. Dessa frågor förklarades i två meddelanden av uppgifter som avsändes den 5 juli 2012 respektive fogades till ärendet den 11 juli 2012 så att berörda parter kunde ta del av dem.
2.3 Meddelande av uppgifter av den 5 juli 2012
(43)
Till följd av parternas begäran om de ytterligare uppgifter som anges ovan i skäl 42 sändes ett andra meddelande av uppgifter till alla berörda parter den 5 juli 2012. I detta meddelande tillhandahölls följande ytterligare uppgifter:
-
En tabell som visade prisintervallen för de normalvärden som beräknats per hållfasthetsklass för de standardfästdon som den enda samarbetsvilliga indiska tillverkaren sålde till oberoende kunder på den indiska hemmamarknaden. Det preciserades även att den största delen av exporten från de kinesiska tillverkarna faller under hållfasthetsklass G.
-
En ingående analys av uppgifterna från Indien visade att de standardfästdon som såldes på hemmamarknaden var galvaniserade och motsvarade kod A i tabellen över produktkontrollnummer. Kommissionen föreslog därför att normalvärdet skulle jämföras med exporterade modeller med ytbeläggning av typ A.
-
Efter en manuell analys av priserna på den indiska hemmamarknaden hämtades uppgifter om diameter och längd från textsträngen i den försäljningskod som den indiska tillverkaren använde. För att möjliggöra en jämförelse med de kinesiska företagens export sammanställdes uppgifterna i intervall, för att skilja mellan de huvudsakliga produktdimensionerna:
Indikator
Diameter
Längd
Liten
M4-M10
0-100 mm
Medium
M12-M20
100-200 mm
Stor
M22-M30
200-300 mm
-
Kommissionen föreslog att dessa uppgifter skulle användas för att ytterligare finjustera normalvärdet och utifrån det beräkna dumpningsmarginalerna. Exporterade fästdon som inte passade in i något av intervallen skulle inte tas med vid dumpningsberäkningen. Sådana fästdon utgjorde en mycket liten andel av exporten.
-
Kommissionen överlämnade för information sitt förslag till en reviderad tabell över produktkontrollnummer:
Indikator
Beskrivning
Produktkontrollnummer
Standard/special
Standardfästdon
S
Specialfästdon
P
Hållfasthetsklass
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Ytbeläggning
Galvaniserad
A
Diameter
M4-M10
S
M12-M20
M
M22-M30
L
Längd
0-100 mm
S
101-200 mm
M
201-300 mm
L
-
Kommissionen tillhandahöll en översikt över dumpningsmarginalerna efter ändring enligt förslaget i meddelandet av uppgifter och påpekade att de reviderade dumpningsmarginalerna inte automatiskt är de samma som antidumpningstullarna, som omfattas av regeln om lägsta tull.
-
Slutligen tillhandahölls nya tabeller 22, 23, 32, 33 och 34 avseende en EU-tillverkare till följd av vissa berörda parters påpekanden om att de ytterligare uppgifter som hade lämnats i meddelandet av uppgifter av den 30 maj 2012 var ofullständiga, eftersom vissa uppgifter i tabellerna saknades eller inte hade räknats samman på rätt sätt.
2.4 Synpunkter på meddelandet av uppgifter av den 5 juli 2012
(44)
Vissa parter begärde ytterligare uppgifter om prisnivån för normalvärdet. Som det anges i skäl 82 kunde prisnivån inte avslöjas för de berörda parterna, eftersom detta är konfidentiella uppgifter som avser priserna hos en enda tillverkare i det jämförbara landet. En icke-konfidentiell version av normalvärdet per hållfasthetsklass för standardfästdon lämnades emellertid ut den 5 juli 2012 till de kinesiska exporterande tillverkare som begärt sådana ytterligare uppgifter och fogades även till ärendet så att berörda parter kunde ta del av den. I meddelandet av uppgifter tillhandahöll kommissionen en tabell som visade prisintervallen för de normalvärden som beräknats per hållfasthetsklass för de standardfästdon som den enda samarbetsvilliga indiska tillverkaren sålde till oberoende kunder på den inhemska marknaden i Indien.
(45)
Vissa parter hävdade även att kommissionen under ett möte som hölls den 26 juni 2012 underrättade dem om att på den indiska hemmamarknaden såldes fästdon med två typer av ytbeläggning, dvs. typerna A och B enligt den tabell över produktkontrollnummer som användes i den ursprungliga undersökningen. Detta påstående är ogrundat. Kommissionen informerade endast nämnda parter om att den i det skedet av översynen granskade vilka typer av ytbeläggning som den indiska tillverkaren använde på standardfästdon. Under ett senare möte den 3 juli 2012 och genom en not som den 11 juli 2012 fogades till ärendet så att berörda parter kunde ta del av den, underrättades samtliga parter om att den indiska tillverkaren använde ytbeläggning av typ A vid tillverkningen av standardfästdon.
(46)
Under ett möte som hölls den 11 juli 2012 begärde samma parter att kommissionen skulle förklara hur den indiska tillverkarens indelning i specialfästdon och standardfästdon för beräkningen av normalvärdet hade gjorts. Kommissionen angav att den hade gjorts på grundval av kundernas namn. Såsom det framgår av det mötesprotokoll som lämnats in av förhörsombudet vid GD Handel angav kommissionen före mötets slut att denna fråga behövde klargöras, vilket den gjorde i ytterligare en not till ärendet av den 13 juli 2012, som sändes till de parter som hade deltagit i mötet och fogades till de icke-konfidentiella handlingarna i ärendet så att samtliga berörda parter kunde ta del av den. De nämnda parternas uttalande enligt vilket kommissionen hade angett att ”indelningen i specialfästdon och standardfästdon för beräkningen av normalvärdet genomfördes bland annat på grundval av kundernas namn” är därför ofullständigt, eftersom ytterligare uppgifter har lämnats i denna fråga, såsom det anges i det nedanstående skälet.
(47)
När det gäller skillnaden mellan standardfästdon och specialfästdon förklarades det i kommissionens not till ärendet av den 13 juli 2012 att ”det inte kan uteslutas att fordonsindustrin också använder standardfästdon för vissa ändamål”. Vissa parter hävdade att kommissionen ansåg att fästdon för fordonsindustrin också kan ha betraktats som standardfästdon. Detta påstående är ogrundat. Som det tydligt förklaras i nämnda not gjorde kommissionen detta uttalande i avsaknad av en kundförteckning från den indiska tillverkaren. Som det fastställdes i den ursprungliga undersökningen och förklaras vidare nedan i avsnitt 2.7 beställer fordonstillverkare, av kvalitets- och affärsskäl, alltid fästdon enligt sina egna ritningar i syfte att uppfylla de ISO-krav som gäller för fordonsindustrin. Alla fästdon som är avsedda för fordonssektorn betraktas därför av fästdonstillverkarna som specialprodukter, även i Indien, vilket framgår av uppgifter på olika indiska fordonstillverkares webbplatser. Eftersom den indiska tillverkaren tydligt definierade alla komponenter tillverkade enligt en kunds ritningar som ”specialfästdon”, anser kommissionen att standardfästdon avsedda för fordonsindustrin inte ingick i den förteckning över standardfästdon som tillhandahölls under den ursprungliga undersökningen.
(48)
Den kinesiska handelskammaren och en kinesisk exporterande tillverkare gjorde liknande påståenden som ovan när det gäller möjligheten att fästdon avsedda för fordonsindustrin tagits med vid beräkningen av normalvärdet och hävdade dessutom att fästdon för fordonsindustrin som inte tillverkas enligt en viss kunds ritningar ändå måste genomgå en särskild kvalitetskontroll eller uppfylla spårbarhetskraven, vilket gör att de är dyrare och vanligen bör betraktas som specialfästdon. De påstod att det inte fanns någon grund för kommissionens slutsats att fästdon som användes för högteknologiska ändamål men inte tillverkades enligt en användares ritningar icke desto mindre betraktades som specialfästdon, och att kommissionen i strid med artikel 2.10 i grundförordningen hade åsidosatt principen om en rättvis jämförelse. De ansåg vidare att de slutsatser som kommissionen dragit på grundval av den indiska tillverkarens indelning inte hade kontrollerats på plats. Mot bakgrund av det ovanstående begärde de att kommissionen skulle se över skillnaden mellan standardfästdon och specialfästdon eller, om detta inte var möjligt, använda sig av andra uppgifter för att fastställa normalvärdet.
(49)
Kommissionens resonemang avseende skillnaden mellan standardfästdon och specialfästdon har redan behandlats i skäl 47 ovan. När det gäller påståendet att den indiska tillverkarens indelning inte hade kontrollerats, kontrollerade kommissionen försäljningssiffrorna genom ett antal s.k. walk-through-test (dvs. en ingående kontroll av ett urval transaktioner som omfattades av försäljningssiffrorna i syfte att kontrollera deras riktighet) enligt normala kontrollförfaranden. Den indelning av denna försäljning som den indiska tillverkaren därefter tillhandahöll kontrollerades dessutom mot den genomsnittliga prisnivån för den indelade försäljningen, såsom förklaras i nämnda not. Påståendet att kommissionen utan vidare godtog de uppgifter som lämnades av den indiska tillverkaren är därför ogrundat.
(50)
De kriterier som den indiska tillverkaren använde för att definiera specialfästdon, dvs. att de tillverkas enligt kundens ritningar, såsom anges i skäl 47, ger dessutom tillräckliga garantier för uppgifternas tillförlitlighet. Redan i den ursprungliga undersökningen justerade kommissionen dessutom normalvärdet för att beakta de steg i kvalitetsstyrningen som den indiska tillverkaren tillämpade, men som inte konstaterades hos de kinesiska tillverkarna i urvalet. Under dessa omständigheter anser kommissionen inte att det är nödvändigt att använda sig av andra uppgifter för att fastställa normalvärdet, såsom de berörda parterna föreslagit. Slutligen bör det erinras om att som det anges i skäl 89 i förordningen om slutgiltig tull, erbjöd sig inga andra tillverkare från eventuella möjliga jämförbara länder att samarbeta i förfarandet, trots kommissionens ansträngningar.
(51)
När det gäller användningen av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet för fastställande av normalvärdet, hävdade European Fastener Distributor Association (EFDA) att denna metod inte var lämplig, eftersom den indiska tillverkarens produktsortiment, produktionsvolym, kundprofil, distributionssystem och marknadsställning inte var jämförbara med situationen för den kinesiska exporterande tillverkaren. EFDA hävdade dessutom att de låga kinesiska priserna berodde på fördelarna med högvolymproduktion av standardprodukter samt specialiserade och effektiva tillverkare. Vidare begärde EFDA närmare uppgifter om den indiska tillverkarens priser och produktionsvolym för standardfästdon. Slutligen lämnade EFDA in uppgifter från Eurostat till stöd för sina påståenden att en jämförelse mellan exportpriserna från Kina och Indien för två specifika KN-nummer visar att den indiska exporten av dessa produkter var mindre än 4 % av den kinesiska exporten och att Indien inte var en trovärdig leverantör av dessa produkter för exportmarknaden.
(52)
När det gäller huruvida valet av tillverkaren i det jämförbara landet var lämpligt, hänvisas till den senare delen av skäl 49. När det gäller det allmänna påståendet att de kinesiska exportpriserna speglade fördelarna med högvolymproduktion, har detta påstående inte styrkts eller kvantifierats på ett meningsfullt sätt som kunde ha bidragit till den analys som utfördes i det skedet av översynen. När det gäller begäran om ytterligare uppgifter om de uppgifter som hade lämnats av den indiska tillverkaren, hänvisas till skäl 82 avseende konfidentiella uppgifter. Beträffande påståendet att exporten från Indien inte var jämförbar med exporten från Kina under och efter undersökningsperioden för fastställandet av normalvärdet, är det de indiska priserna på hemmamarknaden som betraktas som relevanta enligt grundförordningen och inte de indiska exportpriserna. EFDA:s påståenden var således ogrundade.
(53)
När det gäller frågan om den ytbeläggning som användes av den indiska tillverkaren, ställde sig den kinesiska handelskammaren och en kinesisk exporterande tillverkare tvivlande och begärde att kommissionen skulle förklara hur de konfidentiella uppgifterna kunde innehålla avgörande bevis för att den indiska tillverkaren endast sålde galvaniserade fästdon på hemmamarknaden. Under kontrollen tillhandahöll den indiska tillverkaren bevis som gjorde att kommissionen kunde dra slutsatsen att de standardfästdon som såldes på hemmamarknaden var galvaniserade och motsvarade ytbeläggning av typ A i den ursprungliga tabellen över produktkontrollnummer. Under dessa omständigheter anser kommissionen att bevisningen i ärendet är tillräcklig för att dra slutsatsen att de standardfästdon som såldes på hemmamarknaden var galvaniserade. En justering gjordes för skillnaden i krom, såsom det anges i skäl 81.
2.5 Ytterligare uppgifter som begärdes efter meddelandet av uppgifter av den 5 juli 2012
(54)
Vissa exporterande tillverkare begärde följande ytterligare klargöranden och uppgifter för att möjligen kunna ansöka om justering av sina egna dumpningsmarginaler som hade fastställts i den ursprungliga undersökningen:
a)
Egenskaperna hos de ”produkttyper” som användes för att fastställa normalvärdet (KN-nummer, hållfasthetsklass, standardkomponenter kontra specialkomponenter).
b)
Ytterligare uppgifter om egenskaperna hos de produkter som såldes av den indiska tillverkaren och som användes för att fastställa normalvärdet.
c)
Ett klargörande av orsakerna till att övriga egenskaper i den ursprungliga tabellen över produktkontrollnummer inte användes.
d)
Justeringar för skillnader i de fysiska egenskaperna.
(55)
När det gäller punkt a ovan användes, som det angavs i meddelandet av uppgifter av den 30 maj 2012, hållfasthetsklassen för de fästdon som såldes av den samarbetsvilliga indiska tillverkaren som indikator på hållfasthet i den tabell över produktkontrollnummer som användes i det frågeformulär som sändes till samtliga parter. Hållfasthetsklassen fastställdes genom att man använde relevanta uppgifter i tabellen över produktkontrollnummer från den indiska tillverkaren om den försäljning som hade kontrollerats på plats.
(56)
Åtskillnaden mellan specialfästdon och standardfästdon förklarades i skäl 54 i förordningen om slutgiltig tull. Med specialfästdon avses fästdon som tillverkas enligt en kunds ritning. Med standardfästdon avses fästdon som tillverkas för lager och inte enligt en viss kunds specifikationer. Behovet att skilja mellan de standardfästdon och specialfästdon som tillverkades av den samarbetsvilliga indiska tillverkaren erkändes fullt ut, och jämförelsen av exportpriset och normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet avsåg standardfästdon, såsom det anges i skälen 51 och 54 i förordningen om slutgiltig tull.
(57)
När det gäller punkt b) är det av sekretesskäl inte möjligt att lämna ut uppgifter om exakt vilka typer av modeller av skruvar och bultar som såldes av den indiska tillverkaren. Som det anges ovan gjordes emellertid jämförelsen på grundval av vikt inom samma kategori av standard- eller specialfästdon och samma hållfasthetsklass i tabellen över produktkontrollnummer.
(58)
När det gäller punkt b begärde flera berörda parter ytterligare uppgifter om ytbeläggningen. En ytterligare analys av uppgifterna i den ursprungliga undersökningen visade att den produkt som såldes som standardprodukt på den indiska hemmamarknaden hade en grundläggande ytbeläggning, dvs. galvanisering. Dessa uppgifter tillhandahölls vid de möten som begärdes av de berörda parterna och lämnades ut till de berörda parter som hade begärt uppgifterna samt fogades till ärendet så att berörda parter kunde ta del av dem.
(59)
Två exporterande tillverkare i urvalet begärde ytterligare uppgifter om justeringar för användningen av krom i ytbeläggningen. Försäljningsuppgifterna från den samarbetsvilliga indiska tillverkaren analyserades ytterligare, vilket föranledde en justering av normalvärdet på grund av skillnaden i krom, såsom det förklaras i skäl 81. Samma två exporterande tillverkare begärde ytterligare klargöranden av hur lönsamheten bestämdes för den samarbetsvilliga indiska tillverkarens försäljning på hemmamarknaden, huruvida produktionskostnaderna hade uppgivits per produktkontrollnummer eller huruvida genomsnittskostnader hade använts samt huruvida normalvärdet inkluderade försäljning till eventuella närstående företag.
(60)
Alla relevanta uppgifter om normalvärdet lämnades i skäl 94 i förordningen om slutgiltig tull. Det bör även specificeras att endast försäljning till icke-närstående företag på den inhemska marknaden användes.
(61)
Dessa två exporterande tillverkare hävdade senare att de allvarligt betvivlade huruvida undersökningen av lönsamhet och representativitet hade genomförts på rätt sätt. När det mer specifikt gäller undersökningen av representativiteten betvivlade dessa exporterande tillverkare att kvantiteterna av den indiska tillverkarens försäljning på hemmamarknaden var högre än 5 % av deras exportförsäljning per reviderad produktgrupp. När det gäller representativitetsundersökningen konstaterades det att i de fall där kriteriet 5 % inte var uppfyllt för en viss produkttyp, var försäljningen på hemmamarknaden ändå tillräckligt stor för att möjliggöra en korrekt jämförelse. När det gäller lönsamhetsundersökningen bekräftas det att denna hade genomförts per produkttyp.
(62)
När det gäller punkt c ovan, dvs. varför det fullständiga produktkontrollnumret inte användes för att jämföra normalvärdet med exportpriset, framgick det under undersökningen att det fullständiga produktkontrollnumret inte var en tillförlitlig indikator. Detta berodde för det första på att varken de indiska eller kinesiska myndigheterna skiljer på de 10 olika KN-nummer som används för att definiera den berörda produkten, såsom myndigheterna i EU gör. För det andra hävdade ett antal parter, som det förklarades i skäl 48 i förordningen om slutgiltig tull, att de fästdon som tillverkas av de kinesiska exporterande tillverkarna dels är standardprodukter (i huvudsak i hållfasthetsklasserna 4.8 till 8.8) utan särskilda egenskaper i fråga om råvaror, hållfasthet, ytbeläggning eller certifierings- och säkerhetsaspekter, dels är avsedda för mindre avancerade ändamål (icke-professionellt bruk och allmän handel) snarare än högteknologiska ändamål, dels inte uppfyller de hårda krav som ställs av specifika slutanvändare som fordons-, kemi- och flygindustrin.
(63)
När det gäller punkt d ovan kunde två andra exporterande tillverkares begäran om uppgifter om spårbarhet, ISO 9000, enhet för felkvot samt andra kriterier, såsom hårdhet, böjhållfasthet, hållfasthet, slagtålighet och friktionskoefficient inte godtas, eftersom de berörda företagen inte visade hur dessa faktorer påverkar jämförbarheten mellan normalvärdet och exportpriset.
(64)
I avsaknad av närmare uppgifter när det gäller påståendet om bristande jämförbarhet samt med beaktande av rekommendationerna från de berörda parterna i den ursprungliga undersökningen och de begränsade ytterligare uppgifter som var tillgängliga om övriga tekniska egenskaper, såsom ytbeläggning, drogs i den ursprungliga undersökningen slutsatsen att de viktigaste faktorerna och skillnaderna som hade lyfts fram av de berörda parterna själva, särskilt standardfästdon kontra specialfästdon samt hållfasthetsklass, utgjorde en tillräcklig grundval för en jämförelse mellan normalvärdet och exportpriserna.
2.6 Ytterligare meddelande av uppgifter avseende normalvärdet av den 11 juli 2012
(65)
Den 11 juli 2012 lämnade kommissionen ut ytterligare uppgifter om den ovan beskrivna omklassificeringen avseende normalvärdet och sitt förslag till ny beräkning av dumpningsmarginalerna på den ovan beskrivna grundvalen samt bad om synpunkter.
(66)
Som det anges i skäl 32 lämnade den indiska tillverkaren i sin ursprungliga inlaga in siffror över försäljningen på hemmamarknaden, utan att ange produktkontrollnummer. Det enda sättet att identifiera en försäljning var en varukod, dvs. en intern kod för varje produkt, samt en textsträng som beskrev produkten, t.ex. på följande sätt:
M8X1,25X16 FLÄNSSKRUV
(67)
Såsom förklarades i skälen 48-57 i förordningen om slutgiltig tull delade det indiska företaget in sin försäljning på hemmamarknaden i standardfästdon och specialfästdon, och detta gjordes på grundval av den åtskillnad som anges i skäl 77. Försäljningssiffrorna för hemmamarknaden lämnades därför in som två dokument, ett för försäljningen av standardprodukter och ett för försäljningen av specialprodukter. Den försäljning som inte kunde identifieras som vare sig standard- eller specialfästdon uteslöts från den vidare beräkningen av normalvärdet.
(68)
Under undersökningen stod det även klart att hållfasthetsklassen för fästdonen behövdes för att fastställa normalvärdet. Det indiska företaget lämnade på nytt in de båda dokumenten över försäljningen av standardfästdon respektive specialfästdon och angav hållfasthetsklass på varje rad i kolumnen ”nivå” på följande sätt:
BESKRIVNING
NIVÅ
M8X1,25X16 FLÄNSSKRUV
8.8
(69)
Det ursprungliga normalvärdet beräknades på denna grundval, med användning av indelningen i standardfästdon/specialfästdon samt hållfasthetsklass, såsom det angavs i det första meddelandet av uppgifter av den 30 maj 2012.
(70)
Som det anges i skäl 54 begärde vissa exporterande tillverkare ytterligare klargöranden med hänvisning till att det inte hade gjorts någon jämförelse på grundval av fästdonens ytbeläggning, diameter och längd, och hävdade att detta kan ha påverkat nivån på det ursprungligen beräknade normalvärdet.
(71)
Eftersom produktkontrollnummer saknades, analyserades textsträngen i beskrivningen av varje transaktion (efter gruppering av transaktioner med samma beskrivande text) för att få fram diameter och längd för de sålda fästdonen. I exemplet ovan är M8 = diameter och 16 = längd. I detta fall beskrivs således en skruv med en diameter på 8 mm och en längd på 16 mm. Siffran 1,25 avser gängans delning, som inte användes för att klassificera den berörda produkten.
(72)
I det produktkontrollnummer som användes av de kinesiska exporterande tillverkarna anges dessa uppgifter litet annorlunda. För ovannämnda skruv skulle diametern och längden ha angetts som ”080016”.
(73)
För att säkerställa överensstämmelse mellan normalvärdet och exportpriset inordnade kommissionen produkterna i tre lika intervall på grundval av diameter och längd, som det anges i det andra meddelandet av uppgifter av den 5 juli 2012:
Indikator
Diameter
Längd
Liten
M4-M10
0-100 mm
Medium
M12-M20
100-200 mm
Stor
M22-M30
200-300 mm
(74)
I ett litet antal fall hamnade den indiska tillverkarens försäljning utanför dessa intervall och togs därför inte med vid beräkningen av normalvärdet. Den ovan beskrivna skruven skulle med det reviderade produktkontrollnumret anges som ”GSS” (hållfasthetsklass 8.8, diameter liten, längd liten).
(75)
Av ovannämnda exempel framgår det att textsträngen i produktbeskrivningen inte innehåller några uppgifter om den ytbeläggning som användes av den indiska tillverkaren på hemmamarknaden. Man kontrollerade därför handlingarna i undersökningen för att möjligen hitta uppgifter om den eventuella typ av ytbeläggning som användes av den indiska tillverkaren för försäljningen av standardfästdon på hemmamarknaden. Konfidentiella uppgifter i handlingarna, vilka kontrollerades på plats hos den indiska tillverkaren, visade att galvanisering (ytbeläggning av typ A i tabellen över produktkontrollnummer) användes på standardfästdon för hemmamarknaden och uppgifter om detta lämnades till samtliga parter den 5 juli 2012.
2.7 Synpunkter på meddelandet av uppgifter av den 11 juli 2012
(76)
Flera exporterande tillverkare inkom med synpunkter på ovannämnda meddelande av uppgifter. På begäran av dessa exporterande tillverkare hölls ett möte med förhörsombudet vid GD Handel som ordförande i syfte att fortsätta dialogen med kommissionen och diskutera de punkter som påtalats av dem. De exporterande tillverkarna framhävde särskilt följande frågor:
a)
Den metod som den indiska tillverkaren hade använt för att dela in försäljningen på hemmamarknaden i standardfästdon och specialfästdon.
b)
I den händelse att en del av de fästdon som såldes till fordonsindustrin betraktades som standardfästdon skulle en ”betydande justering” krävas.
c)
Justeringar av normalvärdet enligt artikel 2.10 b för de indirekta skatter som tas ut på import av valstråd till Indien.
d)
Förekomsten av krom VI i ytbeläggningen på standardfästdon.
e)
Den metod som kommissionen tillämpade när det inte fanns någon överensstämmande inhemsk försäljning för en viss exporttransaktion.
f)
Meddelande av produktkoderna för den indiska tillverkarens inhemska försäljning.
(77)
När det gäller punkt a ovan delade den indiska tillverkaren in sin försäljning på hemmamarknaden i standardfästdon och specialfästdon genom att anse att fästdon som tillverkades enligt en kunds ritningar var specialfästdon, medan övrig försäljning utgjordes av standardfästdon, dvs. fästdon som inte tillverkades enligt en särskild ritning eller en kunds ritning.
(78)
När det gäller punkt b ovan, och som det angavs i den not till ärendet av den 13 juli 2012 som sändes till ovannämnda berörda parter efter mötet den 11 juli, bekräftade kommissionen att en kundförteckning saknades och hänvisar därför till skäl 47. Kommissionen konstaterar dessutom att den europeiska intresseorganisationen för fästdonstillverkare har angett att ”i Europa gäller att när en kund - särskilt i fordonssektorn - beställer fästdon tillverkade i enlighet med en ritning, men som även fullständigt överensstämmer med internationella standarder (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), betraktas denna produkt i samtliga fall som en specialprodukt av fästdonstillverkaren och anges följaktligen som en specialprodukt i företagets interna klassificering […] detta är det förfaringssätt som tillämpas av alla fästdonstillverkare i världen, också i Indien”. Kommissionen är således säker på att standardfästdon avsedda för fordonsindustrin inte ingick i den förteckning över standardfästdon som tillhandahölls under den ursprungliga undersökningen. Detta påstående avvisades därför.
(79)
När det gäller punkt c ovan tog exporterande tillverkare vid ett möte upp frågan om en justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen för att beakta de tullar på import av valstråd till Indien som ingår i normalvärdet, men inte i exportpriset från Kina. De kinesiska företagen i urvalet under den ursprungliga undersökningen köpte valstråd tillverkad i Kina.
(80)
De råvaror som importerades av den indiska tillverkaren omfattades av en grundläggande tull (5 % av importens värde) och utbildningsskatt på tull (3 % av den grundläggande tullen plus utjämningstull). Enligt artikel 2.10 b i grundförordningen kan emellertid en sådan justering för indirekta skatter begäras om importavgifterna för en likadan produkt och för material som fysiskt ingår i denna som är avsedd för förbrukning på hemmamarknaden inte tas ut eller återbetalas när den likadana produkten exporteras till Europeiska unionen. Eftersom det inte har påståtts och bevisats att importavgifter på råvarorna (valstråd) inte tagits ut eller återbetalats vid export från den ovannämnda exporterande tillverkaren till EU, måste begäran avvisas. Vidare medges en sådan justering normalt inte när den berörda exporterande tillverkaren, såsom i detta fall, erhåller alla sina råvaror från inhemska leverantörer och således inte betalar någon importavgift.
(81)
När det gäller punkt d ovan innehåller handlingarna i den ursprungliga undersökningen bevis för att standardytbeläggningen på de standardfästdon som såldes på den indiska hemmamarknaden innehöll krom Cr3, och detta överensstämde således med definitionen i tabellen över produktkontrollnummer enligt vilken krom VI inte använts i ytbeläggningen. Dumpningsmarginalerna räknades därför om på grundval av den dyraste typen av ytbeläggning innehållande krom, utan justering av exportpriset. Två exporterande tillverkare hävdade att informationen om ytbeläggningen avsåg den aktuella situationen, inte situationen under undersökningsperioden. Detta är inte korrekt. Vid kontrollen under den ursprungliga undersökningen erhölls styrkta bevis för att alla standardfästdon som såldes på hemmamarknaden i Indien under den ursprungliga undersökningsperioden var galvaniserade.
(82)
När det gäller punkt e ovan bekräftas det att dumpningsmarginalerna beräknades på den grundvalen att exporttransaktioner för vilka det inte fanns någon överensstämmande försäljning på hemmamarknaden uteslöts från dumpningsberäkningen. Vissa parter hävdade att det inte fanns någon grund för att utesluta vissa exporttransaktioner vid beräkningen av dumpningsmarginalen. För alla de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet konstaterades emellertid en betydande överensstämmelse mellan försäljningen på hemmamarknaden och exportförsäljningen, vilket ger en rättvis representation av de olika parternas försäljning.
(83)
När det gäller punkt f ovan, hävdade den kinesiska handelskammaren och en kinesisk exportör att den indiska tillverkaren inte hade några giltiga skäl för att inte låta kommissionen lämna ut särskilda uppgifter om produktkoderna för försäljningen på hemmamarknaden. Kommissionen lämnade ut så mycket uppgifter som var möjligt med hänsyn till sekretesskraven, genom ett antal noter till ärendet, ett meddelande av uppgifter som tillgängliggjordes för alla berörda parter och möten med den kinesiska handelskammaren och alla kinesiska exportörer som begärde att få dem. När det gäller begäran om utlämnande av uppgifter om den indiska tillverkarens produktkoder, skulle dessa uppgifter ge övriga parter möjlighet att ganska exakt beräkna den indiska tillverkarens priser på hemmamarknaden, vilket bör undvikas med hänsyn till skyddet för konfidentiella affärsuppgifter. Om kommissionen underlåter att skydda konfidentiella uppgifter, riskerar den att krävas på skadestånd, och företag i jämförbara länder som samarbetar på frivillig grund kan avskräckas från att samarbeta i undersökningar. Denna begäran avvisades därför.
2.8 Anpassningar av den metod som användes för att beräkna normalvärdet i förordningen om slutgiltig tull
(84)
Mot bakgrund av de synpunkter som lämnats av kinesiska exporterande tillverkare i denna översyn när det gäller definitionen av produkttyper vid beräkningen av normalvärdet för Indien, dvs. att förutom åtskillnaden mellan standardfästdon och specialfästdon samt hållfasthetsklass var även diameter, längd och ytbeläggning viktiga faktorer, samt de påföljande mötena och den dialog som fördes i närvaro av förhörsombudet, granskades uppgifterna från den indiska tillverkaren på nytt.
(85)
Efter den nya granskningen kunde kommissionen identifiera diameter och längd för de fästdon som såldes på den indiska hemmamarknaden. För att möjliggöra en rättvis jämförelse mellan dessa fästdon och de som exporterades från Kina placerades fästdonen i intervall beroende på diameter och längd och ett normalvärde beräknades för varje intervall. Detta förklarades ingående i de båda meddelandena av uppgifter av den 5 respektive 11 juli 2012, som gjordes tillgängliga för alla berörda parter. Genom att de huvudsakliga produktdimensioner som såldes av den indiska tillverkaren sammanfördes i intervall möjliggjordes en rättvis jämförelse med de kinesiska företagens export, såsom de berörda parterna hade begärt. Senare hävdade två exporterande tillverkare att de inte erhållit fullständiga uppgifter och att klassificeringen var otydlig och olämplig, och att de därför inte hade tillräcklig information för att kunna kräva en justering för fysiska skillnader. Utöver dessa allmänna uttalanden inkom de två exporterande tillverkarna emellertid inte med några lämpliga alternativa förslag eller styrkande bevisning. Deras påstående avvisades därför.
(86)
EFDA hävdade att användningen av diameter och längd inte speglade verkligheten och föreslog ett alternativ för hur man enligt deras åsikt kunde undvika att utesluta vissa produkter, utan att emellertid inkomma med några närmare uppgifter om denna alternativa metod. Den klassificering som föreslagits av kommissionen uteslöt inte några produkttyper (alla möjliga kombinationer av diametrar och längder täcktes) och EFDA:s begäran kunde således inte granskas vidare.
(87)
Alla de sålda standardfästdonen konstaterades vara galvaniserade och normalvärdet beräknades därför på grundval av en ytbeläggning som motsvarade kod A i tabellen över produktkontrollnummer. Om en kinesisk exporterande tillverkare i urvalet inte exporterade fästdon med ytbeläggning av typ A, användes den närmaste typen av ytbeläggning utan justering av exportpriset.
(88)
Uppgifterna om hållfasthetsklass och indelningen i standardfästdon och specialfästdon förblev oförändrade.
(89)
Två exporterande tillverkare begärde att förhörsombudet vid GD Handel skulle granska de konfidentiella uppgifterna från tillverkaren i det jämförbara landet och försäkra att uppgifterna om försäljningen på hemmamarknaden var av konfidentiell natur, samt även granska frågan om standardfästdonens ytbeläggning, förekomsten av krom i ytbeläggningen och hur man erhållit uppgifterna om standardfästdonens längd och diameter. Efter att ha granskat de konfidentiella uppgifterna från tillverkaren i det jämförbara landet klargjorde förhörsombudet de frågor som ställts av de två exporterande tillverkarna. Förhörsombudets rapport fogades till ärendet så att berörda parter kunde ta del av den.
(90)
Trots ovannämnda ytterligare uppgifter, klargöranden, möten och dialog fortsatte vissa parter att hävda att de saknade tillräckliga uppgifter för att kunna begära justeringar i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse. Kommissionen tillhandahöll parterna ingående uppgifter om de produktgrupper som använts för att fastställa normalvärdet, såsom överprövningsorganet hade krävt (7). Under en förlängd period den 30 maj 2012-19 juli 2012 tillhandahöll kommissionen dessutom uppgifter och svarade på alla frågor från samtliga parter. Samtliga parter beviljades dessutom ytterligare 20 dagar för att lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter.
(91)
Samma parter hävdade att kommissionen, i strid med rekommendationerna i överprövningsorganets rapport och utan att ange några giltiga skäl, vägrade att lämna ut uppgifter om de specifika produkter från den indiska tillverkaren som använts för att fastställa normalvärdet. Artikel 6.5 i WTO:s antidumpningsavtal föreskriver att uppgifter som är konfidentiella eller som lämnas konfidentiellt ska hanteras konfidentiellt av de undersökande myndigheterna. I detta fall har den indiska tillverkaren konfidentiellt lämnat ut uppgifter om de produkttyper som såldes på hemmamarknaden samt har förnyat sin begäran till kommissionen om konfidentiell hantering och angett att man fortfarande betraktar de avsedda uppgifterna som strikt konfidentiella (se skäl 82 ovan). Nämnda parter hävdade vidare att kommissionen har underlåtit att tillhandahålla en meningsfull icke-konfidentiell sammanställning av uppgifterna från den indiska tillverkaren, såsom det krävdes enligt rapporterna. Som det anges i de ovanstående skälen lämnade kommissionen under den fortgående dialogen emellertid ut alla relevanta uppgifter om den indiska tillverkaren till de berörda parterna, inom de gränser som var möjliga med hänsyn till sekretesskraven, så att de kunde tillvarata sina intressen.
2.9 Fastställande av normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina samt normalvärde, exportpriser och jämförelse
(92)
Normalvärdet beräknades och jämfördes med exportpriset på det sätt som anges ovan. Justeringar av exportpriset gjordes för att undanröja prisskillnaden när krom VI användes i ytbeläggningen på de berörda fästdonen. Jämförelsen av normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik, liksom i den ursprungliga undersökningen.
2.10 Begäranden om justeringar på grundval av produktens egenskaper
(93)
En exporterande tillverkare begärde en justering enligt artikel 2.10 a i grundförordningen på grund av fysiska skillnader mellan de olika typerna av den berörda produkten (sexkantsskruvar, träskruvar, bultar etc.). Eftersom den berörda exporterande tillverkaren av sekretesskäl inte har tillgång till fullständiga uppgifter avseende normalvärdet, använde sig företaget av sina egna exportpriser för att visa i vilken utsträckning priserna varierar mellan olika typer av fästdon.
(94)
Jämförelsen mellan normalvärde och exportpris i den ursprungliga undersökningen gjordes med åtskillnad mellan fästdon av standardtyper och specialtyper, såsom det anges i skäl 102 i förordningen om slutgiltig tull, samt genom att identifiera hållfasthetsklassen. De fullständiga produktkontrollnumren användes inte i detta fall, eftersom uppgifterna från tillverkaren i det jämförbara landet inte var kategoriserade på grundval av produktkontrollnummer på det sätt som hade begärts. En av komponenterna i den ursprungliga tabellen över produktkontrollnummer syftade till att identifiera de olika typerna av fästdon enligt det KN-nummer som de omfattades av. Eftersom den indiska tillverkaren inte tillhandahöll dessa uppgifter, kunde denna komponent inte användas vid jämförelsen i den ursprungliga undersökningen.
(95)
De uppgifter som lämnades av den exporterande tillverkaren visade att det kan finnas orsaker till en justering för skillnaderna mellan de olika typerna av fästdon. Den metod som föreslogs ansågs emellertid inte vara lämplig, eftersom företaget inte lämnade exakta uppgifter om produkttyp med hjälp av KN-nummer (se skäl 34 ovan), såsom ursprungligen hade begärts. Som ett alternativ gjordes en granskning av skillnaderna i unionsindustrins priser på unionsmarknaden för att fastställa huruvida det fanns prisskillnader mellan de olika typerna av fästdon. Unionsindustrin tillhandahöll fullständiga uppgifter med användning av produktkontrollnummer, såsom det ursprungligen hade begärts. Granskningen bekräftade att priserna på EU-marknaden varierade beroende på typ av fästdon. Mot denna bakgrund ansågs det lämpligt att justera normalvärdena så att de speglade dessa skillnader. Som grund för justeringen angavs unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på unionsmarknaden till värdet 1, och alla enskilda typer angavs sitt eget individuella värde beroende på deras pris i förhållande till genomsnittspriset. Dessa värden tillämpades sedan på det normalvärde som användes vid jämförelsen med varje typ som exporterades av den exporterande tillverkaren.
(96)
Eftersom dessa justeringar gjordes på grundval av marknadsvärdet av skillnaderna i fysiska egenskaper på EU-marknaden, ansågs det lämpligt att göra liknande justeringar vid beräkningen av dumpningsmarginalerna för samtliga exporterande tillverkare.
(97)
Efter offentliggörandet av det allmänna meddelandet av uppgifter, hävdade CCME (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products) och en exporterande kinesisk tillverkare att kommissionen fortfarande handlade i strid med artiklarna 2.4, 6.2 och 6.4 i WTO:s antidumpningsavtal genom att inte lämna aktuell information som kan utgöra en grund för en jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet och man uppmanade därför kommissionen att lämna utförlig information om de produkttyper av normalvärde som använts och på så sätt uppfylla sin förpliktelse att ge de kinesiska exporterande tillverkarna möjlighet att försvara sina intressen, lägga fram sitt fall med full kännedom om omständigheterna för att få till stånd en rättvis jämförelse mellan exportpriserna och normalvärdet. De nämnda parterna begärde därför att kommissionen åter undersöker följande punkter:
a)
Meddelande av alla uppgifter om produkttyperna av normalvärde.
b)
Säkerställa att standardfästdon som tillverkats av de kinesiska exporterande tillverkarna inte jämförs med fästdon som tillverkats av den jämförbara tillverkaren för högteknologiska ändamål.
c)
Lämna uppgifter om hur ansökningar om justeringar ska styrkas.
d)
Lämna information om hur vissa justeringar har gjorts.
e)
EU:s skyldighet att inte utesluta några exporttransaktioner.
(98)
När det gäller punkt a anser kommissionen, mot bakgrund av informationen i informationsmeddelandena av den 30 maj 2012, den 11 juli 2012 och den 13 juli 2012 samt det allmänna meddelandet av uppgifter av den 31 juli 2012, särskilt skälen 77-96 och de utfrågningar som hölls under samrådsförfarandet, att alla uppgifter som har kunnat meddelas med hänsyn till sekretesskraven, har lämnats till de berörda parterna.
(99)
När det gäller punkt b rörande behovet av att säkerställa att standardfästdon som tillverkats av de kinesiska exporterande tillverkarna inte jämförs med fästdon som tillverkats av den jämförbara tillverkaren för högteknologiska ändamål, har denna aspekt behandlats i skäl 78 ovan. Eftersom ingen ny bevisning har lämnats och det alltså bara rör sig om påståenden från de nämnda parterna om att det skulle finnas fästdon avsedda för andra högteknologiska ändamål än fordonsindustrin, anser kommissionen att de tillgängliga uppgifterna i ärendet är tillräckligt tillförlitliga för att det ska gå att säkerställa att endast standardfästdon användes för fastställandet av normalvärdet vid jämförelsen med den nämnda kinesiska exportörens exportpriser.
(100)
När det gäller punkt c, och påståendena att kommissionen inte skulle ha lämnat information om hur kinesiska exporterande tillverkare ska styrka ansökningarna om justeringar rörande inslag av ”spårbarhet”, ISO-standard 9000, enhet för felkvot och andra kriterier som ”hårdhet, böjhållfasthet, hållfasthet, slagtålighet och friktionskoefficient” (se skäl 63 ovan) och tull på importkostnaderna (se skälen 79-80 ovan), vill kommissionen framhålla följande. För det första erinras det om att parterna har tagit upp dessa faktorer utan att lämna några ytterligare uppgifter. Under en utfrågning som anordnades av förhörsombudet den 11 juli 2012 uppmanade kommissionen parterna att lämna ytterligare information rörande de ovan nämnda frågorna, men ingen ytterligare information har lämnats. När det gäller begäran om justeringar av exportpriserna i syfte att kunna ta hänsyn till tullarna på import av valstråd till Indien och, i allmänhet, tillgång till billigare råvaror för de kinesiska exporterande tillverkarna, förklarade kommissionen ingående i skäl 80 varför denna justering inte kunde godtas. Såsom anges i skäl 63 i den ursprungliga förordningen återspeglade kostnaderna för den främsta råvaran - stålvalstråd - inte marknadsvärdena i någon högre grad. Det konstaterades att de priser på stålvalstråd som togs ut på den inhemska marknaden var avsevärt lägre än de som togs ut på andra marknader. Dessa snedvridna priser kan därför inte användas som en grund för justering som de nämnda parterna har begärt. Under dessa omständigheter kan kommissionen inte förstå vilken ytterligare information som den kinesiska handelskammaren och den exporterande tillverkaren anser skulle kunna tillhandahållas för att ytterligare styrka dessa två ansökningar om justeringar.
(101)
När det gäller punkt d erinras det om att information rörande ”EU-tillverkarnas normalvärdetyper och deras prisnivåer, liksom hur de resulterande justeringarna påverkade den jämförbara tillverkarens normalvärdetyper” är konfidentiell och inte kan uppges. Den kinesiska handelskammaren och en kinesisk exporterande tillverkare begärde ytterligare förtydliganden om hur justeringarna för prisskillnaderna på ytbeläggning har gjorts. Som det anges i skäl 92 ovan, bör det emellertid noteras att i det särskilda meddelandet av uppgifter angav kommissionen vilka exportprodukttyper som har justerats, och de berörda parterna kunde på så sätt förstå hur justeringen hade gjorts.
(102)
När det gäller punkt e och det påstådda behovet av att hänsyn tas till alla jämförbara exporttransaktioner i dumpningsberäkningen för att prisjämförelsen ska bli rättvis i enlighet med artikel 2.4.2 i WTO:s antidumpningsavtal, noterar kommissionen att det är just på grund av de nämnda parternas krav och förslag som det normalvärde som använts för fastställandet av dumpningsmarginalerna har justerats. Vilken metod som använts förklaras i skälen 93-96 ovan och orsakerna till att dumpningsbeloppet uttrycks i procent av de exporttransaktioner som använts för att beräkna dumpningsbeloppet beskrivs i skälen 107-108 nedan, i full överensstämmelse med artikel 2.4.2 i WTO:s antidumpningsavtal, som hänvisar till liknande exporttransaktioner. I detta fall har alla jämförbara transaktioner (fördelade på produkttyper) använts för jämförelsen. Det var därför rimligt att uttrycka det konstaterade dumpningsbeloppet i procent av de exporttransaktioner som använts för att beräkna dumpningsbeloppet.
(103)
Efter det allmänna meddelandet av uppgifter, upprepade två kinesiska exporterande tillverkare sin synpunkt att justeringar borde göras för påstådda skillnader i effektivitet vid förbrukning av råvaran och lättare tillgång till råvaror, effektivare energiförbrukning och lägre produktivitet per anställd. Det erinras om att ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna fick marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen och det kan inte anses att deras kostnadsstruktur återspeglar marknadsvärden som kan användas som grund för justeringarna, särskilt när det gäller tillgången till råvaror. Det bör dessutom noteras att de befintliga produktionsprocesserna i Folkrepubliken Kina konstaterades vara jämförbara med den indiska tillverkarens och att de påstådda skillnaderna befanns vara obetydliga. I detta fall fann man att den indiska tillverkaren konkurrerade med många andra tillverkare på den indiska hemmamarknaden och det får anses att deras priser fullt ut återspeglade situationen på hemmamarknaden. Som nämns i skäl 41 ovan blev det nödvändigt att använda en motsvarighet till kostnaderna och priserna i fungerande marknadsekonomier för att fastställa normalvärdet.
(104)
Samma två kinesiska exporterande tillverkare hävdade att vid summeringen av uppgifter om diameter och längd i intervaller, borde kommissionen inte hänvisa till intervaller, utan använda de faktiska siffrorna för längd och diameter för att göra jämförelsen. För det första samtyckte kommissionen (se skäl 70 ovan) till följd av en utfrågning som hölls den 26 juni 2012 med samma parter till att diametern och längden skulle vara i intervaller för att hänsyn skulle kunna tas till de fysiska egenskapernas inverkan på priserna. De nämnda parterna angav själva vissa möjliga intervaller, medan kommissionen under utfrågningen uppgav att de föreslagna intervallerna borde ses över för att säkerställa att alla exporttyper i så hög grad som möjligt överensstämmer med den indiska tillverkarens liknande typer. För det andra uppgav de nämnda parterna i en presentation under utfrågningen som hölls den 3 juli 2012 som ett exempel att diametern hade en liten inverkan när det gäller enhetsförbrukningen av råvara. Detta argument avvisades därför.
2.11 Dumpningsmarginaler
(105)
Dumpningsmarginalerna fastställdes på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris.
(106)
Den slutgiltiga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid unionens gräns, före tull, för den exporterande tillverkare som omfattas av denna översyn, är följande:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
De reviderade slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid unionens gräns, före tull, är följande:
Exporterande tillverkare i Kina
Gällande dumpningsmarginal
Reviderad dumpningsmarginal
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte valts ut att ingå i urvalet
78,1 %
54,1 %
Alla övriga företag
115,4 %
74,1 %
(108)
En exporterande tillverkare hävdade att vid beräkningen av dess dumpningsmarginal borde den totala konstaterade dumpningen uttryckas i procent av det totala värdet cif av alla exporttransaktioner och inte i procent av de exporttransaktioner som användes för att beräkna dumpningsmarginalen. Att göra på annat sätt innebar enligt detta företag ett antagande om dumpning vid de exporttransaktioner som inte hade använts för att fastställa dumpningen.
(109)
En jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet gjordes på grundval av ett vägt genomsnitt uteslutande för de typer som exporterades av den kinesiska exporterande tillverkaren och för vilka en matchande typ tillverkades och såldes av den indiska tillverkaren. Detta ansågs vara den mest tillförlitliga grundvalen för att fastställa en eventuell dumpningsnivå för denna exporterande tillverkare. Att försöka matcha alla övriga exporterade typer med nära liknande typer från den indiska tillverkaren skulle ha gett felaktiga resultat. Mot denna bakgrund är det korrekt att uttrycka den konstaterade dumpningen i procent av de exporttransaktioner som användes vid beräkningen av dumpningsmarginalen - detta resultat anses vara representativt för alla exporterade typer. Samma metod användes vid beräkningen av dumpningsmarginalerna för övriga exporterande tillverkare.
3. Definition av unionsindustrin
(110)
Som det angavs i tillkännagivandet om inledande såg kommissionen över sin definition av unionsindustrin, i syfte att beakta rekommendationerna i tvistelösningsorganets rapporter, där det angavs att EU hade åsidosatt artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal genom att från definitionen av unionsindustrin utesluta de tillverkare som inte var villiga att ingå i urvalet och genom att anse att det tröskelvärde på 25 % som avses i artikel 4.1 i grundförordningen automatiskt motsvarade en ”betydande del” av unionens sammanlagda tillverkning av den berörda produkten. I punkt 430 i överprövningsorganets rapport av den 15 juli 2011 erkänns att ”fästdonsindustrins fragmenterade natur kan emellertid ha motiverat en så liten andel, på grund av att det var omöjligt att erhålla mer uppgifter, förutsatt att den process genom vilken kommissionen definierade industrin inte föranledde en påtaglig risk för snedvridning. […] genom att begränsa definitionen av den inhemska industrin till de tillverkare som var villiga att ingå i urvalet uteslöt kommissionen tillverkare som tillhandahöll relevanta uppgifter” (kommissionens understrykning). Det är de sistnämnda tillverkarna som nu har infogats i definitionen av unionsindustrin.
(111)
I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att tillverkningen hos de unionstillverkare som var villiga att ingå i urvalet och till fullo samarbetade i den ursprungliga undersökningen utgjorde 27,0 % av den totala tillverkningen av den berörda produkten i unionen. Dessa företag ansågs därför utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
(112)
Till följd av slutsatserna i tvistelösningsorganets rapporter och på grundval av alla de relevanta inlagor som inkom från de tillverkare i EU som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i punkt 6 b i i tillkännagivandet om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Kina (8), gjorde kommissionen, utan att beakta huruvida dessa hade angett att de var beredda att ingå i urvalet, en ny beräkning som visade att unionsindustrin 2006 svarade för 36,3 % av den totala tillverkningen av den berörda produkten i unionen.
(113)
Efter att ha sett över definitionen av unionsindustrin, kontrollerade kommissionen huruvida unionsindustrins andel av den totala uppskattade tillverkningen av fästdon utgjorde en betydande del i den mening som avses i artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal.
(114)
Som det anges i skäl 112 i förordningen om slutgiltig tull fastställdes i undersökningen att den likadana produkten tillverkas av ett stort antal tillverkare i unionen, uppskattningsvis mer än 300 tillverkare som till största delen utgörs av små eller medelstora företag, men även ett fåtal större företag eller företagsgrupper. Vid tidpunkten för inledandet av den ursprungliga undersökningen kontaktade kommissionen var och en av dessa kända tillverkare och anmodade dem att delta i undersökningen och att lämna vissa uppgifter om sin verksamhet. Varken i det tillkännagivande om inledande som offentliggjordes när den ursprungliga undersökningen hade inletts eller i det följebrev som på dagen för inledandet sändes till alla kända tillverkare i EU nämndes den omständigheten att kommissionen inte skulle beakta de uppgifter som lämnades in av unionstillverkare som inte önskade samarbeta.
(115)
Som det anges ovan är de flesta av fästdonstillverkarna i EU små företag, eller till och med mikroföretag (familjeföretag), som vanligen har begränsade ekonomiska resurser och personalresurser, inte är medlemmar i nationella eller europeiska intresseorganisationer som kan företräda dem vid en undersökning och, såsom ofta är fallet med små och medelstora företag, inte har resurser för att engagera specialiserade affärsadvokater och revisorer. Små företag är också mycket angelägna om att skydda sina konfidentiella uppgifter under sådana undersökningar, vilket de anser är av avgörande betydelse. Icke desto mindre gav sig ett betydande antal tillverkare till känna (totalt 63 unionstillverkare) och lämnade de begärda uppgifterna. Det bör påpekas att dessa tillverkare utgjordes av såväl små och medelstora företag som större företag från hela EU. Mot bakgrund av det ovanstående och med beaktande av de särskilda omständigheterna i detta fall kan dessa tillverkare, som svarade för 36,3 % av den totala tillverkningen av den berörda produkten i EU, anses utgöra en betydande andel av den totala unionsindustrin och följaktligen en betydande andel i den mening som avses i artikel 4.1 i WTO:s antidumpningsavtal. Eftersom alla de största kända tillverkarna i EU gav sig till känna efter inledandet, inom den tidsfrist som fastställdes i det ursprungliga tillkännagivande om inledande, kan urvalet i den ursprungliga undersökningen betraktas som representativt, även efter det att ytterligare 18 unionstillverkare infogats i definitionen av unionsindustrin.
(116)
Den kinesiska handelskammaren hävdade att kommissionen inte kunde begränsa sig till att använda de uppgifter som erhållits från de unionstillverkare som gav sig till känna inom den tidsfrist som avses i skäl 112, eftersom vissa unionstillverkare kan ha valt att inte ge sig till känna, eftersom de inte var villiga att ingå i urvalet och därför visste att deras svar inte skulle beaktas. Intresseorganisationen för kinesiska exportörer begärde att kommissionen skulle ”göra om hela urvalsprocessen och kontakta alla unionstillverkare utan att ange att tillverkarna måste vara villiga att ingå i urvalet” (9). Mot bakgrund av det ovanstående ansågs det emellertid inte att det fanns något behov av att göra om processen för att göra ett slutgiltigt urval, eftersom de största kända unionstillverkarna hade gett sig till känna redan i samband med inledandet. Efter meddelandet av uppgifter, upprepade den kinesiska handelskammaren att det inte kunde uteslutas att ett stort antal tillverkare helt enkelt inte svarade på frågeformuläret ”just därför att de vet att deras ovilja att ingå i urvalet automatiskt skulle resultera i deras uteslutande från den inhemska industrin”. Det bör noteras att samma argument lades fram av de kinesiska exporterande tillverkarna och de europeiska importörerna under den ursprungliga undersökningen, där man invände emot att det skulle krävas någon särskild ställning för att agera. Såsom förklaras i skäl 26 i förordningen om slutgiltig tull, kontaktade kommissionen ett betydande antal unionstillverkare efter det att förfarandet inletts, men bara ett fåtal svarade. Det bör noteras att ingen hänvisning gjordes till om de skulle ingå eller inte ingå i det slutgiltiga stickprovsförfarandet. I själva verket var urvalet av unionstillverkare i det slutgiltiga stickprovet irrelevant för deras beslut att ge sig till känna under förfarandet, eftersom beslutet motiverades av andra faktorer än de som belysts i skäl 115 ovan. Den begäran som riktats till kommissionen om att kommissionen på nytt borde göra en skadebedömning avslogs därför.
4. Unionsindustrins situation
(117)
Till följd av rapporterna gjordes en förnyad granskning, som avsåg den ovan i skäl 114 definierade unionsindustrin, av de undersökningsresultat avseende skada som fastställts i den ursprungliga undersökningen beträffande utvecklingen av produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljning, priser per enhet, marknadsandel, sysselsättning och produktivitet, utifrån de uppgifter som samlats in avseende de sex tillverkarna i urvalet och de ytterligare 57 tillverkare som nu utgjorde en del av unionsindustrin. När det gäller övriga skadefaktorer som konstaterats för unionstillverkarna i urvalet kunde resultaten bekräftas vid översynen på grundval av uppgifter om lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och löner, vilka framgick av de kontrollerade svaren på frågeformulären från de sex tillverkarna i urvalet.
4.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(118)
Utvecklingen av unionsindustrins produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande såg ut på följande sätt, baserat på samtliga tillgängliga uppgifter (se skäl 112):
Unionsindustrin totalt
2003
2004
2005
2006
UP
Produktionsvolym (Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Produktionskapacitet (Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Kapacitetsutnyttjande (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Trots en betydande ökning av efterfrågan med 29 % mellan 2004 och undersökningsperioden (UP) fluktuerade unionsindustrins produktionsvolym under hela skadeundersökningsperioden och var under undersökningsperioden 9 % högre än 2003, vilket ska jämföras med 6 % i den ursprungliga undersökningen, dvs. fortfarande betydligt lägre än ökningen av efterfrågan med 29 %.
(120)
När det gäller produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet, bekräftades de slutsatser som hade nåtts i den ursprungliga undersökningen, även om man utgick från andra uppgifter (se skälen 130-133 i förordningen om slutgiltig tull).
4.2 Försäljning, marknadsandel, tillväxt och genomsnittliga priser per enhet i unionen
(121)
Siffrorna nedan visar unionsindustrins försäljning till oberoende kunder i unionen (i volym och värde) baserat på samtliga tillgängliga uppgifter:
Unionsindustrin totalt
2003
2004
2005
2006
UP
Unionsindustrins försäljning i unionen (i tusen euro)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Unionsindustrins försäljning i unionen (Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Unionsindustrins försäljningspris per enhet i unionen (euro/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Unionsindustrins marknadsandel (%)
i.u.
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
i.u.
100
96
86
80
(122)
De reviderade uppgifterna i tabellen ovan bekräftar undersökningsresultaten i skälen 137-140 i förordningen om slutgiltig tull såtillvida att alla skadetendenser bekräftas. Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden, i stället för 12 % som fastslogs i den ursprungliga undersökningen, och med 30 % i värde, i stället för 21 %. Tendenserna är de facto mycket liknande de som konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Samma minskning av försäljningsvolymerna mellan 2004 och 2005 bekräftar slutsatsen i skäl 139 i förordningen om slutgiltig tull att unionsindustrin inte lyckades dra fördel av den ökade unionsförbrukningen, och unionstillverkarnas marknadsandel minskade således med 20 % på mindre än tre år.
4.3 Sysselsättning och produktivitet
(123)
Sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin utvecklades på följande sätt:
Unionsindustrin totalt
2003
2004
2005
2006
UP
Antal anställda
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivitet (Mt/anställd)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Slutsats om skada
(124)
Mot bakgrund av det ovanstående bekräftas slutsatserna i skälen 153-161 i förordningen om slutgiltig tull.
5. Den dumpade importens volym
(125)
Som det angavs i tillkännagivandet om inledande beaktade kommissionen slutsatserna i tvistelösningsorganets rapporter att EU hade åsidosatt artikel 3.1 och 3.2 i WTO:s antidumpningsavtal när det gäller beaktandet av den dumpade importens volym i den ursprungliga fästdonsundersökningen.
(126)
Kommissionen såg följaktligen över sin bedömning av skadan mot bakgrund av den omständigheten att vissa exporterande tillverkare konstaterades inte ha gjort sig skyldiga till dumpning under undersökningsperioden. Det bör erinras om att i den ursprungliga undersökningen var det två kinesiska exporterande tillverkare som inte gjorde sig skyldiga till dumpning. Som anges i skäl 105 konstaterades det i denna översyn att det fanns ytterligare en exporterande tillverkare som inte gjort sig skyldig till dumpning. Den totala importvolymen från dessa tre exporterande tillverkare utgjorde endast mellan 0,01 % och 0,40 % av den totala importen av den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden. Den skadeanalys beträffande utvecklingen av importen från Kina som har genomförts på grundval av den dumpade importens volym, exklusive den icke-dumpade importen, visar obetydliga förändringar i de tendenser som beskrivs i skäl 121 i förordningen om slutgiltig tull.
2003
2004
2005
2006
UP
Importvolym från Kina (Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Kinas marknadsandel
i.u.
17 %
22 %
23 %
25 %
Källa: Eurostat.
6. Orsakssamband - unionsindustrins exportresultat
(127)
Som det angavs i tillkännagivandet om inledande såg kommissionen över sin analys av orsakssambandet i syfte att beakta slutsatserna i rapporterna att EU hade åsidosatt artikel 3.1 och 3.5 i WTO:s antidumpningsavtal genom att beakta den sammanlagda exportstatistiken från Eurostat i stället för att endast beakta de specifika exportresultaten för unionsindustrin.
(128)
Unionsindustrins exportresultat analyserades i skäl 175 i förordningen om slutgiltig tull. Det konstaterades att exporten till tredjeländer 2006 endast motsvarade 11 % av unionsindustrins totala produktion av den likadana produkten. Som det påpekades i tvistelösningsorganets rapporter grundade sig emellertid de använda uppgifterna på uppgifter från Eurostat som avsåg samtliga unionstillverkares export och inte endast unionsindustrins export. Till följd av tvistelösningsorganets rapporter såg kommissionen över sin analys av orsakssambandet genom att granska huruvida exportresultatet för unionsindustrin enligt den nya definitionen kunde ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Det konstaterades att exporten till tredjeländer endast motsvarade 3,7 % av den omdefinierade unionsindustrins produktion av den likadana produkten under undersökningsperioden, i stället för 11 % såsom det angavs i skäl 175 i förordningen om slutgiltig tull. Denna export ökade med omkring 4 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Exporten skedde dessutom genomgående till priser som var betydligt högre än försäljningspriserna på unionsmarknaden.
Unionsindustrin totalt
2003
2004
2005
2006
UP
Unionsindustrins export av den berörda produkten till övriga världen (Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Unionsindustrins export av den berörda produkten till övriga världen (i tusen euro)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Pris per enhet (euro/Mt)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Slutsatsen kan således dras att unionsindustrins exportresultat till tredjeländer inte vållade väsentlig skada. Vidare bekräftas slutsatsen i skäl 184 i förordningen om slutgiltig tull att den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
7. Hantering av konfidentiella uppgifter
(130)
Som det angavs i tillkännagivandet om inledande åtog sig kommissionen att se över sina slutsatser på grundval av de avgöranden i rapporterna i vilka det påstods att EU hade åsidosatt artikel 6.5 och 6.5.1 i WTO:s antidumpningsavtal när det gäller hanteringen av konfidentiella uppgifter.
(131)
Till följd av rapporterna anmodade kommissionen de två relevanta unionstillverkarna att inkomma med uttalanden om skälen till att de konfidentiella uppgifterna inte fick tas med i en icke-konfidentiell sammanfattning. De två tillverkarna lämnade in ytterligare uppgifter på ett icke-konfidentiellt sätt, och när vissa uppgifter inte fick tas med i en icke-konfidentiell sammanfattning uppgav de att detta var fallet. Uppgifterna från de båda tillverkarna sändes till alla berörda parter. En intresseorganisation som företräder importörer i EU hävdade att de uppgifter som lämnats av de två unionstillverkarna var omöjliga att förstå och inte kunde användas för dubbelkontroll med offentligt tillgängliga uppgifter från Eurostat. Det bör här påpekas att eftersom uppgifterna från de två tillverkarna är företagsspecifika, är det osannolikt att det finns några offentliga källor som kan användas för dubbelkontroll.
(132)
Den kinesiska handelskammaren och EFDA hävdade att de ytterligare uppgifter som tillhandahållits var ofullständiga på så vis att vissa delar i tabellerna 22, 23 och 32-34 fortfarande saknades och att tvistelösningsorganets rekommendationer således inte hade följts. Inga andra synpunkter inkom till följd av meddelandet av dessa ytterligare icke-konfidentiella uppgifter. Eftersom tabellerna 32-34 innehåller närmare uppgifter om det berörda företagets försäljning och kostnader, gjordes en sammanfattning av uppgifterna, som är av konfidentiell natur, i syfte att ge viss information om innehållet utan att lämna ut konfidentiella uppgifter. Övriga uppgifter som angetts som saknade i tabell 22 (typer av levererade råvaror och volymer inköpta råvaror) och tabell 23 (endast indexerade uppgifter lämnades för vinstmarginalen före skatt och inga separata uppgifter lämnades för försäljningen i och utanför EU) tillhandahölls på nytt av det berörda företaget i syfte att möjliggöra en god förståelse av uppgifterna, och detta svar fogades till ärendet så att berörda parter kunde ta del av det. Avslutningsvis anses det att rekommendationerna i rapporterna beträffande denna fråga har uppfyllts fullständigt.
(133)
EFDA påstod också att man på grundval av den tabell 24 som tillhandahållits av unionstillverkaren inte kunde dra slutsatsen att detta företag hade lidit avsevärd skada, eftersom tabellen visar en stadig ökning av vinsten, kapacitetsutnyttjandet och produktionen. Som det redan angetts gjorde kommissionen emellertid sin skadebedömning på grundval av uppgifterna från de sex unionstillverkarna i urvalet och drog slutsatsen att de lidit väsentlig skada, såsom det bekräftas ovan i skäl 124. Detta påstående är därför ogrundat.
(134)
Som det angavs i punkt 6 i tillkännagivandet om inledande lämnade kommissionen, till följd av avgörandet rörande artikel 6.5 and 6.5.1 i WTO:s antidumpningsavtal med avseende på hanteringen av konfidentiella uppgifter, den 30 maj 2012 ut de ursprungliga uppgifterna från Eurostat om den sammanlagda tillverkningen av fästdon i unionen.
8. Övriga rekommendationer och utslag
(135)
Som det angavs i tillkännagivandet om inledande åtog sig kommissionen att beakta synpunkter från de parter i fästdonsundersökningen som uppgav sig ha påverkats negativt av utlämnandet av uppgifter med avseende på marknadsekonomisk behandling eller med avseende på andra av tvistelösningsorganets rekommendationer eller utslag. Kommissionen beviljade individuell behandling åt ett företag i enlighet med rekommendationerna i tvistelösningsorganets rapporter rörande artikel 9.5 i grundförordningen.
F. MEDDELANDE AV UPPGIFTER
(136)
Alla parter informerades om de ovannämnda undersökningsresultaten. De beviljades även en tidsfrist för att lämna in synpunkter och krav efter meddelandet av uppgifter. Några synpunkter inkom efter det att uppgifterna hade meddelats.
(137)
Av det ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder beträffande import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 91/2009 bör bibehållas och att import från Bulten Fasteners China bör omfattas av en tullsats på 0 %.
G. SLUTSATS
(138)
Till följd av ovanstående översyn dras slutsatsen att den skadevållande dumpning som fastställdes i den ursprungliga undersökningen har bekräftats. En exporterande tillverkare har emellertid beviljats individuell behandling i enlighet med rekommendationerna i tvistelösningsorganets rapporter avseende artikel 9.5 i grundförordningen. Artikel 1.2 i förordningen om slutgiltig tull bör därför ändras i enlighet med detta. Samma artikel bör även ändras enligt följande, för att beakta de reviderade antidumpningstullar som har beräknats för vissa av de företag som förtecknas i tabellen i artikel 1.2 i förordningen om slutgiltig tull:
Exporterande tillverkare i Kina
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Slutgiltiga åtgärder
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte valts ut att ingå i urvalet
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Alla övriga företag
74,1 %
85,0 %
74,1 %
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Tabellen över de slutgiltiga antidumpningstullsatser som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av de företag som förtecknas i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 91/2009 ska ersättas med följande tabell:
”Företag
Tullsats (%)
Taric-tilläggsnummer
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0 %
A997
Företag som förtecknas i bilaga I
54,1 %
A928
Alla övriga företag
74,1 %
A999”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 4 oktober 2012.