РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1283/2014
av den 2 december 2014
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar, av järn eller stål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 11.2, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Gällande antidumpningsåtgärder på importen av vissa rördelar (nedan kallade vissa rördelar eller den berörda produkten) med ursprung i bland annat Republiken Korea (nedan kallad Republiken Korea eller Sydkorea) och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna) infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 1514/2002 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna).
(2)
Den gällande antidumpningstullen för Malaysia är 75 %, förutom för företagen Anggerik Laksana Sdn Bhd och Pantech Steel Industries Sdn Bhd, som omfattas av en antidumpningstull på 59,2 % respektive 49,9 %. För Republiken Korea är tullen 44 % för alla företag.
(3)
De ursprungliga åtgärderna bibehölls genom rådets förordning (EG) nr 1001/2008 (3), senast ändrad genom rådets förordning (EU) nr 363/2010 (4) (nedan kallade de gällande åtgärderna).
1.2 Gällande åtgärder beträffande andra tredjeländer
(4)
Utanför tillämpningsområdet för detta förfarande finns gällande antidumpningsåtgärder för export av den berörda produkten från Folkrepubliken Kina och Thailand (5). Åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgades till import av samma produkt avsänd från Taiwan (6), Indonesien (7), Sri Lanka (8) och Filippinerna (9). Den 3 september 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen avseende import av vissa rördelar från Folkrepubliken Kina och utvidgad till att omfatta Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (10). Antidumpningsåtgärderna på export från Thailand har löpt ut.
(5)
I januari 2013 infördes åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet (11).
1.3 Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(6)
Den 8 februari 2013 offentliggjorde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) för de gällande antidumpningsåtgärderna på vissa rördelar med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.
(7)
Den 26 juni 2013 mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn av dessa åtgärder vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen).
(8)
Begäran ingavs av Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som står för mer än 40 % av unionens totala produktion av den berörda produkten.
(9)
Begäran grundades på påståendet att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(10)
Den 15 oktober 2013 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (13).
1.4 Berörda parter
(11)
I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att kunna delta i översynsundersökningen. Kommissionen informerade särskilt sökanden, övriga kända tillverkare, användare och importörer i unionen, de exporterande tillverkarna i Republiken Korea och Malaysia samt de sydkoreanska och malaysiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att samarbeta.
(12)
Alla berörda parter fick tillfälle att lämna synpunkter om inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelsförfaranden.
1.4.1 Stickprovsförfarande
(13)
I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland unionstillverkare, importörer och sydkoreanska exporterande tillverkare i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
a) Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(14)
I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanat berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes utifrån produktions- och försäljningsvolymer av den likadana produkten under översynsperioden i unionen samt med hänsyn till geografisk spridning, och bestod av fyra unionstillverkare eller grupper av unionstillverkare (fem enskilda företag) i Tyskland, Frankrike, Italien, Rumänien och Österrike. Inga synpunkter inkom och det slutliga urvalet utgjordes av företagen i det preliminära urvalet.
(15)
Efter att ha inlett förfarandet var kommissionen emellertid tvungen att utesluta två av unionstillverkarna från urvalet på grund av bristande samarbete. De två återstående företagen/företagsgrupperna (tre enskilda företag) står för 49 % av tillverkningen i unionen och för 45 % av försäljningen i unionen och har produktionsanläggningar i tre olika länder. Det ändrade urvalet ansågs därför fortfarande vara representativt för unionsindustrin.
b) Stickprovsförfarande avseende importörer
(16)
För att avgöra om det behövdes en stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Ingen importör samarbetade emellertid i undersökningen.
c) Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Republiken Korea
(17)
För att avgöra om det behövdes ett stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Sydkorea att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Republiken Koreas delegation vid Europeiska unionen att nämna och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen.
(18)
Två sydkoreanska exporterande tillverkare tillhandahöll de efterfrågade uppgifterna, men endast en av dem tackade ja till att samarbeta och ingå i urvalet. Man beslutade därför att det inte behövdes något stickprovsförfarande för de sydkoreanska exporterande tillverkarna.
d) Exporterande tillverkare i Malaysia
(19)
Eftersom det endast finns ett litet antal kända malaysiska exporterande tillverkare, planerades inget stickprovsförfarande enligt kommissionens tillkännagivande om inledande.
(20)
Kommissionen uppmanade alla exporterande tillverkare att ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Malaysias delegation vid Europeiska unionen att nämna och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen.
1.4.2 Besvarade frågeformulär
(21)
Kommissionen sände frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet i unionen, det samarbetande sydkoreanska företaget och alla kända malaysiska exporterande tillverkare.
(22)
En unionstillverkare besvarade inte frågeformuläret, och en annan unionstillverkare skickade ett partiellt svar varpå ett brev med begäran om komplettering skickades, men tillverkarens svar uteblev. Dessa två unionstillverkare uteslöts senare från urvalet (se skäl 15 ovan). En koreansk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Inga av de malaysiska exporterande tillverkarna besvarade frågeformuläret.
1.4.3 Kontrollbesök
(23)
Kommissionen införskaffade och kontrollerade all information som den ansåg nödvändig för att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska återkomma och skada ska uppstå samt för att avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärderna. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag:
Unionstillverkare:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Österrike och det närstående företaget Siekman Fittings, Lohne, Tyskland.
-
Vallourec Fittings SA, Frankrike.
Exporterande tillverkare i Republiken Korea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(24)
Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen ska återkomma omfattade perioden från den 1 oktober 2012 till den 30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden).
(25)
Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från den 1 januari 2010 till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.6 Meddelande av uppgifter
(26)
Den 12 september 2014 meddelade kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Kommissionen övervägde de synpunkter som inkom från de berörda parterna och beaktade dem när så var lämpligt.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(27)
Den produkt som är föremål för översyn är rördelar (utom gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning), av järn eller stål (utom rostfritt stål), med en yttre diameter på högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallad den berörda produkten eller vissa rördelar).
2.2 Likadan produkt
(28)
Resultatet av översynen överensstämde med resultatet av den ursprungliga undersökningen när det gällde att vissa rördelar som produceras i de berörda länderna, säljs på den inhemska marknaden och/eller exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och slutanvändningsområden som de produkter som säljs i unionen av unionsindustrin.
(29)
Kommissionen fastställde att denna produkt därför ska betraktas som en likadan produkt i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. SANNOLIKHETEN FÖR ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(30)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om dumpningen från de berörda länderna skulle återkomma om de gällande åtgärderna skulle tillåtas upphöra.
3.1 Republiken Korea
3.1.1 Inledande anmärkningar
(31)
En av de största sydkoreanska tillverkarna av vissa rördelar, TK Corporation, samarbetade i undersökningen. Detta samarbetsvilliga företag stod för 25-40 % av Sydkoreas export av vissa rördelar (för att skydda konfidentiella uppgifter anges inga exakta siffror). I sitt svar på kommissionens frågeformulär lämnade TK Corporation uppgifter om inhemsk försäljning, exportförsäljning och produktionskostnader. Kommissionen ansåg att analysen av Sydkoreas dumpning under översynsperioden och delar av analysen om sannolikhet för återkommande dumpning skulle kunna grundas på uppgifterna från detta företag med tanke på dess andel av Sydkoreas export av vissa rördelar. Svaret från TK Corporation kontrollerades.
3.1.2 Dumpning av import under översynsperioden
(32)
Under översynsperioden importerades bara försumbara volymer av vissa rördelar (mindre än 50 ton) till unionen från Sydkorea. Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, TK Corporation, stod för en del av denna försäljning. Det var uppenbart att dessa kvantiteter inte var representativa, eftersom de utgjorde mindre än 0,1 % av TK Corporations produktion. Det var dessutom oklart om en antidumpningstull hade betalats för import från TK Corporation, vilket skapar osäkerhet kring om varorna verkligen hade förts in i unionens tullområde. Denna försäljning skedde dessutom till ett särskilt projekt med egna specifikationer för rördelar (alltså en icke-representativ försäljning), och försäljningen skedde i form av ett ”paket” med andra rördelar (huvudsakligen av rostfritt stål). Av ovannämnda skäl kunde man inte göra någon meningsfull analys av dumpning rörande importen av vissa rördelar från TK Corporation till unionen under översynsperioden.
(33)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade TK Corporation att kommissionen borde ha baserat sin dumpningsanalys på företagets exportförsäljning till unionen, och det av följande skäl: i) Dess exportförsäljning till unionen under översynsperioden var betydande och därför representativ, eftersom den bestod av ”inte mindre än 26 fakturor med 282 enskilda transaktioner, trots de tullar som hade införts”. ii) I avsaknad av tydlighet när det gäller betalningen av antidumpningstullen, skulle en del av försäljningen (avsedd för ett offshore-projekt) inte omfattas av antidumpningstullen, medan för övrig försäljning som skett under översynsperioden betalades antidumpningstullar inte alltid av importörerna till följd av en felaktig klassificering av dessa produkter som gjorde att importörerna inte insåg att antidumpningstullar skulle betalas. Under tiden gjordes importörerna uppmärksamma på detta misstag och de har sedan betalat antidumpningstullarna i fråga retroaktivt. iii) Villkoren för exportförsäljningen till unionen var normala, eftersom kortare leveranstider inte tillämpades och inte heller var de priser som togs ut föremål för korsvis kompensation.
(34)
Dessa synpunkter analyserades noggrant. Den låga nivån på företagets exportförsäljning till unionen, både i absoluta tal och i förhållande till företagets totala tillverkning av den likadana produkten (mindre än 0,1 %), har inte bestridits av TK Corporation. Kommissionen vidhåller att en så obetydlig volym i både relativa och absoluta tal inte kan betraktas som representativ.
(35)
Vidare kan kommissionen inte på grundval av de inlämnade handlingarna fastställa vilken del av TK Corporations påstådda försäljning till unionen som till sist hade klassificerats på rätt sätt och importerats. Inte heller påståendet att priserna inte hade varit föremål för någon korsvis kompensation kunde kontrolleras och kunde därför inte godtas, eftersom styrkande handlingar inte lämnades in förrän efter kontrollbesöket. Under alla omständigheter, när det gäller båda dessa frågor och med tanke på slutsatsen av analysen i skäl 34 ovan, finns det ingen anledning för kommissionen att göra ett slutgiltigt fastställande, eftersom inte ens TK Corporations totala rapporterade försäljningsvolym till unionen kan anses vara tillräckligt representativ.
(36)
Kommissionen bekräftar därför att TK Corporations försäljning till unionen under översynsperioden inte kan användas för en meningsfull analys av dumpningen inom ramen för denna översyn vid giltighetstidens utgång.
3.1.3 Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning
(37)
Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta gjordes genom en analys av exportpriset till andra bestämmelseorter, tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea samt unionsmarknadens attraktionskraft.
3.1.3.1 Export från Sydkorea till andra bestämmelseorter
(38)
På grund av de små importvolymerna av vissa rördelar från Sydkorea till unionen och bristen på tillförlitlighet när det gäller försäljningspriserna (se skälen 32-36), drog kommissionen slutsatsen att man bör låta uppgifter om Sydkoreas försäljning av den berörda produkten till andra länder ligga till grund för uppskattningen av den sannolika framtida prisnivån vid export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(39)
Det ansågs lämpligt att först analysera den sydkoreanska försäljningen till Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna), eftersom den marknaden är ungefär lika stor som unionsmarknaden, har många inhemska tillverkare men även en stor andel import och låga importtullar, vilket gör den till en mycket konkurrensutsatt marknad. Förenta staterna är dessutom huvuddestinationen för export från Sydkorea i allmänhet och även från TK Corporation.
(40)
Undersökningen omfattade också all annan exportförsäljning från Sydkorea av vissa rördelar.
(41)
Beräkningarna av dumpning avsåg både försäljningen till Förenta staterna och till alla övriga exportdestinationer (utom till unionen av de orsaker som nämns i skälen 32-36 ovan).
a) Normalvärde
(42)
I enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen grundades när så var möjligt normalvärdet för TK Corporation på de priser som oberoende kunder på dess inhemska marknad har betalat eller ska betala vid normal handel.
(43)
I de fall denna metod inte kunde tillämpas på vissa produkttyper, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(44)
Detta gjordes på grundval av TK Corporations faktiska produktionskostnad, som angavs i svaret på frågeformuläret, nämligen faktiska tillverkningskostnader plus faktiska försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.
b) Exportpris
(45)
Såsom förklaras i skälen 32-36 kunde TK Corporations försäljning i unionen inte användas i dumpningsberäkningen, och exportpriserna beräknades därför på grundval av företagets export till tredjeländer.
(46)
I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen användes TK Corporations exportpris gentemot andra länder, justerat tillbaka till nivån fritt fabrik genom att man där så var lämpligt beaktade eventuella kostnader för bland annat transporter, tullar och skatter.
c) Jämförelse och justeringar
(47)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för vissa rördelar, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik.
(48)
För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för land- och sjötransport, försäkring, hantering, lastning samt tillhörande kostnader.
(49)
För att skilja mellan olika typer av den berörda produkten, användes i den ursprungliga metoden för produktkontrollnummer ett elvasiffrigt system för att särskilja olika produkttyper. Beräkningarna av dumpningen genomfördes med hjälp av ett något förkortat sjusiffrigt system för produktkontrollnummer. Fälten för specifikationsstandard och materialkvalitet ersattes med ett förenklat kriterium som gjorde åtskillnad mellan produkter av kolstål respektive legerat stål. Detta berodde på att man konstaterat att skillnaden mellan de standardspecifikationer som användes (såsom ANSI eller EN) var liten och att systemen för materialkvalitet följde den standard som tillämpades. Det förenklade systemet ökade därför matchningsnivån för beräkningen av dumpning (och skada) för tusentals produktkontrollnummer utan att snedvrida resultatet av själva beräkningen.
(50)
TK Corporation begärde att kommissionen skulle utöka det ursprungliga systemet för produktkontrollnummer så att det blev sextonsiffrigt, men begäran avslogs eftersom det system som användes redan hade kapacitet för tillräcklig kategorisering av den berörda produkten. Det bör också påpekas att det var uppenbart att de beräknade marginalerna för dumpning (och skada) inte skulle ändras i någon väsentlig grad om de grundades på sju, elva eller sexton siffror, eftersom TK Corporations genomsnittliga försäljningspriser på de olika marknaderna varierade avsevärt.
(51)
Ett annat beräkningsproblem rörde vilken metod för volym som skulle användas i dumpningsberäkningen. TK Corporation ansåg att mätenheten i beräkningen bör vara ”styck” dvs. per enhet, eftersom företaget registrerar kvantitet som styck i sina försäljningsfakturor, sina prisriktlinjer för (potentiella) kunder och sin redovisning. I frågeformuläret skulle kvantiteten anges i vikt, men TK Corporation svarade i enheter när det gällde en del av försäljningen. För den försäljningen kompletterade TK Corporation med en omvandling från enhet till vikt som ett led i förfarandet rörande brister. Kommissionen beslutade av följande anledningar att viktangivelse är den bästa metoden:
-
Styck som mätenhet skulle leda till en snedvridning av genomsnittspriset per enhet, eftersom ”styck” inte återger vikten per enhet, som är ett viktigt element för kostnaden (och således priset) för den berörda produkten.
-
Viktangivelsen behövs i skadeberäkningarna, eftersom det är den metod som unionstillverkarna tillämpar och det skulle bli osammanhängande att använda olika metoder för dumpnings- och skadeberäkningar (underskridande).
-
Uppgifterna från unionens tullkontor och den sydkoreanska exportstatistiken registreras enbart i vikt för den berörda produkten.
(52)
Det bör också påpekas att de beräknade dumpningsmarginalerna inte såg ut att förändras i väsentlig grad om de grundades på enhet, eftersom man konstaterat att TK Corporations genomsnittliga försäljningspriser på de olika marknaderna varierade avsevärt.
(53)
Efter meddelandet av uppgifter sände TK Corporation åter in synpunkten att kommissionen borde ha baserat sina dumpningsberäkningar på enhet snarare än vikt. Ett av skälen var att TK Corporations försäljnings- och kostnadsuppgifter är uttryckta i enheter och att omräkningen till vikt därmed skulle ha lett till snedvridningar vid beräkningarna av dumpningsmarginaler.
(54)
När det gäller jämförbarheten med unionsindustrin, hävdade TK Corporation att kommissionen inte beräknade någon skademarginal, medan man för dumpningsmarginalen inte behöver göra någon jämförelse med kostnads- och försäljningsuppgifter från unionsindustrin. TK Corporation hävdade dessutom att den måttenhet som används i transaktioner, också av unionsindustrin, skulle vara enhet och inte kilogram eller ton.
(55)
Slutligen kunde TK Corporation inte se att det var relevant i sammanhanget att uppgifterna vid unionens tullkontor och i den koreanska exportstatistiken registreras i vikt.
(56)
Ovanstående synpunkter analyserades noggrant. Det är för det första viktigt att notera att TK Corporation inte lämnade in någon ”alternativ” beräkning av dumpning på grundval av enhet. Även om TK Corporation hävdade att en ”beräkning per styck” skulle ge ett mer korrekt resultat, kunde företaget inte visa detta. Kommissionen upprepar att de dumpningsmarginaler som beräknats är betydande och, såsom förklaras i skäl 52, har inga betydande skillnader upptäckts mellan de dumpningsmarginaler som beräknats efter vikt och de dumpningsmarginaler som beräknats efter enheter. Med andra ord kan det inte bestridas att oavsett vilken metod som användes, skulle stora dumpningsmarginaler fastställas. Det är vidare viktigt att erinra om att omvandlingen från styck till vikt i TK Corporations försäljning- och kostnadsuppgifter gjordes av företaget självt, med dess egen metod. Vidare uppges det i företagets katalog, som finns att tillgå på deras egen webbplats, en ungefärlig vikt för varje typ av rör.
(57)
Transaktioner som gjorts av unionsindustrin uttrycks både i vikt och per enhet, vilket framgår av de fakturor som kontrollerats av kommissionen. Utöver fakturering är vikt den metod som används för att fastställa kapacitet, produktionsvolym och produktionskostnader - inte bara i EU utan i hela världen och således också i Sydkorea. Råvarorna, som utgör den största delen av produktionskostnaderna för den berörda produkten, har inhandlats i ton. Andra faktorer, t.ex. energiförbrukning, arbetskrafts- och fraktkostnader beräknas också på grundval av vikt. Unionsindustrin fastställer också rabatter till kunderna i slutet av året på grundval av den volym (i ton) som kunden köpt, och inte på antalet enheter. Vidare var det nödvändigt att i denna översyn beräkna marginalerna för prisunderskridande (vilket också gjordes - se skälen 98-105), och argumentet att de koreanska uppgifterna och unionsindustrins uppgifter inte skulle behöva jämföras, såsom föreslogs i den kommentar som sammanfattas i skäl 54 ovan, är därför felaktigt.
(58)
Världsomfattande statistik som samlas in och används som ett led i undersökningen, inklusive de sydkoreanska exportpriserna och unionens tullstatistik, uttrycktes endast i vikt. Statistiken användes bland annat för att analysera den sydkoreanska exporten av den berörda produkten till unionen och till tredjeländer. För att fastställa TK Corporations andel av denna och kunna dubbelkontrollera den försäljningsvolym till unionen som uppgavs i svaret på frågeformuläret, var det nödvändigt att omvandla TK Corporations uppgifter till vikt, eftersom det inte var möjligt att omvandla den koreanska exportstatistiken och unionens tullstatistik till enheter.
(59)
Slutligen är det viktigt att notera att i tidigare undersökningar (t.ex. den undersökning som ledde till de ursprungliga åtgärderna och den första översynen vid giltighetstidens utgång som ledde till de gällande åtgärderna) samt i senare undersökningar rörande samma produkt från Ryssland och Turkiet, användes också den metod som baseras på vikt.
(60)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftar kommissionen att invändningen att beräkningarna borde göras utifrån enhet måste avvisas.
d) Dumpning under översynsperioden
(61)
De dumpningsmarginaler som på detta sätt beräknades för TK Corporation var 46 % och 27 % beroende på exportdestinationen.
3.1.3.2 Sydkoreas produktionskapacitet
(62)
När det gäller Sydkoreas totala tillverkningskapacitet och outnyttjade kapacitet, fick kommissionen i undersökningen inte några uppgifter från några andra sydkoreanska tillverkare än TK Corporation. Kommissionen blev således tvungen att åberopa artikel 18 i grundförordningen för att fastställa omständigheterna i detta avseende, och de uppgifter den förfogar över är de kontrollerade uppgifterna från TK Corporation, som endast gällde detta företag, och de landsomfattande uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.
(63)
Den outnyttjade kapacitet som rapporterades av TK Corporation var vederbörligen styrkt. Genom att extrapolera den outnyttjade kapacitet som rapporterats av TK Corporation under översynsperioden baserad på dess andel av den totala sydkoreanska exportvolymen, beräknade kommissionen att den totala outnyttjade kapaciteten i Sydkorea torde uppgå till minst 15 000 ton, vilket motsvarar cirka 25 % av den totala förbrukningen i unionen. När det gäller denna beräkning, är det emellertid viktigt att notera att produktionsvolymen jämförd med produktionskapaciteten är mycket företagsspecifik, och även om TK Corporation är en av de största tillverkarna av den likadana produkten i Sydkorea, är företaget bara ett av många och definitivt inte dominerande. Kommissionen dubbelkontrollerade därför detta undersökningsresultat med den information som lämnades i begäran om översyn.
(64)
Uppgifterna om den outnyttjade kapaciteten som lämnades i begäran baserades på en beräknad kapacitet och produktionsuppgifter för de sydkoreanska tillverkare som sökanden angav. När det gäller produktionskapacitet, användes offentligt tillgängliga uppgifter för de tre största tillverkarna. För de andra (avsevärt mindre) sydkoreanska tillverkarna fanns inga sådana uppgifter offentligt tillgängliga och sökanden använde därför andra rimliga metoder för att uppskatta tillverkarnas produktionskapacitet. Sökanden har vidare utgått från en viss nivå av sydkoreansk inhemsk förbrukning och beaktade såväl importen till Sydkorea samt exporten från Sydkorea i syfte att uppskatta den outnyttjade kapaciteten. Såväl för beräkning av produktionskapacitet som för outnyttjad kapacitet, gjordes lämpliga avdrag för att ta hänsyn till produktionen av andra typer av produkter som inte omfattas av produktdefinitionen. All information var klart mer fullständig och uttömmande än de uppgifter som det hänvisas till i skäl 63 ovan. Inga synpunkter inkom som kunde motbevisa dessa uppgifter. På denna grundval och med användningen av tillgängliga uppgifter, beräknas den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea uppgå till 119 300 ton, vilket i sig motsvarar två gånger unionsmarknadens storlek under översynsperioden.
3.1.3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft
(65)
Det erinras om att vissa rördelar främst används inom olje- och gasindustri, bygg- och anläggningsbransch, energiproduktion, fartygskonstruktion och industrianläggningar. Ingen av de tillgängliga uppgifterna pekar på en avsevärd tillväxt eller nedgång i dessa sektorer i Sydkorea och den sydkoreanska inhemska marknaden för vissa rördelar anses därför förbli relativt stabil under de kommande åren och inte erbjuda några egentliga möjligheter till expansion för den koreanska berörda produkten. Förutom Sydkorea är de viktigaste exportmarknaderna för denna industri Europeiska unionen, Förenta staterna, Mellanöstern och Sydostasien. Inga uppgifter som samlats in under undersökningen tyder på att efterfrågan på någon av dessa marknader skulle minska eller öka i någon betydande utsträckning under de kommande åren.
(66)
Den sydkoreanska exporten till Förenta staterna, länder i Mellanöstern och Sydostasien är redan på en hög nivå och därför erbjuder inte dessa marknader någon betydande tillväxtpotential för den sydkoreanska industrin. Det erinras också om att en betydande dumpning på 46 % fastställdes för den sydkoreanska exporten till Förenta staterna. Unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen och därmed en attraktiv marknad för tillväxt om åtgärderna skulle upphävas, beroende på att marknaden hittills ännu inte utnyttjats fullt ut av de sydkoreanska exporterande tillverkarna på grund av de gällande åtgärderna.
(67)
I fråga om storlek och marknadsvillkor är den amerikanska marknaden och unionsmarknaden likartade. På båda marknaderna finns det ett stort antal inhemska tillverkare och importen har en betydande marknadsandel. Undersökningen har visat att det genomsnittliga försäljningspriset på unionsmarknaden (med beaktande av unionstillverkarnas hela försäljning och all importförsäljning till unionen) är 2 600 euro/ton. Det genomsnittliga pris på unionsmarknaden liknar således det genomsnittliga pris som de sydkoreanska exporterande tillverkare får på den amerikanska marknaden (2 700 euro/ton), med den skillnaden att de inte är föremål för antidumpningsåtgärder som i Förenta staterna. Det är därför mycket sannolikt att den nuvarande marginella sydkoreanska försäljningen till unionen är resultatet av de gällande åtgärderna för den berörda produkten. Det erinras om att under översynsperioden var Förenta staterna de sydkoreanska exportörernas största exportmarknad. Detta tyder på att unionen skulle vara en attraktiv marknad för de sydkoreanska exportörerna och att unionsmarknaden skulle dra till sig ungefär lika stora volymer som den amerikanska marknaden, om tullarna skulle upphöra att gälla. Under översynsperioden stod den koreanska berörda produkten för mellan 10 % och 15 % av den totala importen av den berörda produkten till Förenta staterna (exakta siffror kan inte anges av sekretesskäl). Med andra ord skulle de sydkoreanska tillverkarna sannolikt komma att använda den tillgängliga outnyttjade kapaciteten (se skäl 64), för att återvända till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas.
(68)
Såsom anges i skäl 39 ovan finns det, bortsett från Förenta staterna, ingen annan destination för sydkoreansk export som kan användas på ett tillförlitligt sätt vid analysen av utvecklingen av unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra. Att lägga ihop all exportförsäljning till andra destinationer än unionen eller Förenta staterna i denna analys anses därför inte ge tillförlitliga genomsnittliga priser med hänsyn till de olika omständigheter som råder på alla dessa (mycket mindre) enskilda marknader. Med tanke på begränsningarna i denna analys såsom beskrivs ovan liksom avsaknaden av betydande tillväxtpotential på dessa ”andra marknader” i en nära framtid, är det dock inte troligt att dessa marknader skulle absorbera någon större import från Sydkorea.
3.1.3.4 Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(69)
Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Undersökningen visade att Sydkoreas försäljning av vissa rördelar till Förenta staterna och till alla tredjeländer exporteras till dumpade priser, med dumpningsmarginaler på 46 % respektive 27 %.
(70)
Dessutom är Sydkoreas outnyttjade kapacitet betydande i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Om man utnyttjar denna kapacitet för att exportera till unionen och priskonkurrera med unionstillverkarna eller med den stora importen från tredjeländer, är det mycket troligt att en sådan export skulle ske till dumpade priser.
3.2 Malaysia
3.2.1 Inledande anmärkningar
(71)
Eftersom de exporterande tillverkarna i Malaysia inte samarbetade, fick kommissionen grunda den övergripande analysen på tillgängliga uppgifter från andra källor. Kommissionen undersökte i detta syfte och i enlighet med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen de olika statistikkällorna. Den importstatistik som inhämtats i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) erbjöd den bästa tillgängliga informationen för att fastställa importmängderna och importpriserna för unionsmarknaden. Andra källor, såsom Eurostat, användes inte eftersom den berörda produkten inte kunde skiljas från andra produkter med samma åttasiffriga produktkontrollnummer.
3.2.2 Dumpning av import under översynsperioden
(72)
Av databasen enligt artikel 14.6 framgick det att det inte hade förekommit någon import till unionsmarknaden från Malaysia. Man drog därför slutsatsen att dumpningen inte hade fortsatt under perioden för översyn av den malaysiska exporten.
3.2.3 Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning
(73)
Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta gjordes genom en analys av exportpriset till andra destinationer, tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Malaysia samt unionsmarknadens attraktionskraft.
3.2.3.1 Export från Malaysia till andra destinationer
(74)
Eftersom det inte fanns någon import av den berörda produkten från Malaysia till unionsmarknaden, valde kommissionen att använda uppgifter från ett annat land. Förenta staterna ansågs lämpligt, eftersom den amerikanska marknaden är ungefär lika stor som unionsmarknaden, med många inhemska producenter men även en stor andel import, vilket gör denna marknad mycket konkurrensutsatt. Dessutom var Förenta staterna den överlägset största destinationen för export från Malaysia under översynsperioden och tog emot 87 % av exporten från Malaysia. Detta är samma tillvägagångssätt som i den tidigare undersökningen avseende Malaysia och likaså i bedömningen av ”sannolikheten för återkommande skada”.
a) Normalvärde
(75)
Eftersom inga malaysiska exporttillverkare samarbetade, grundades normalvärdet i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på de uppgifter som lämnades i begäran om översyn, nämligen uppskattade tillverkningskostnader plus 6 % för försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, båda uttryckta i procent av kostnaden fritt fabrik. Ovannämnda andel får anses vara försiktigt beräknad. Detta bekräftas av det faktum att den verkliga andelen var betydligt större än 6 % för det enda samarbetsvilliga företaget i detta förfarande (TK Corporation, Sydkorea).
b) Exportpris
(76)
I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och i avsaknad av samarbete från de malaysiska exporttillverkarnas sida, beräknades exportpriset med hjälp av de malaysiska priserna på den berörda produkten vid export till Förenta staterna enligt Förenta staternas importstatistik.
c) Jämförelse
(77)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för vissa rördelar, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik.
(78)
För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende avser den andel försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som nämns i skäl 75 fritt fabrik och exklusive land- och sjötransport, försäkring, hantering, lastning samt tillhörande kostnader.
d) Dumpningsmarginal under översynsperioden
(79)
Dumpningsmarginalen fastställdes till 57,7 % med den metod som beskrivs ovan, som även tillämpades vid den första översynen vid giltighetstidens utgång, då de gällande åtgärderna utvidgades.
3.2.3.2 Malaysias produktionskapacitet
(80)
Eftersom det inte fanns något samarbete med Malaysia, inkom inga uppgifter rörande produktion och outnyttjad kapacitet. Uppgifterna i begäran om översyn tyder på att Malaysia har en total befintlig kapacitet på cirka 55 000 ton och en outnyttjad kapacitet på cirka 27 000 ton. Den analys som ledde fram till den volymen inkluderade inte tillverkningskapaciteten för andra produkter och är därför försiktigt beräknad. Malaysias beräknade outnyttjade kapacitet motsvarar alltså cirka 40 % av den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden.
3.2.3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft
(81)
När det gäller utvecklingen av den huvudsakliga användarindustrin världen över, se skäl 65 ovan, är unionsmarknaden en av de största marknaderna för den berörda produkten och det finns inga uppgifter i handlingarna som tyder på att efterfrågan på dessa marknader skulle minska eller öka i någon betydande utsträckning under de kommande åren.
(82)
Undersökningen har visat att unionstillverkarnas priser vid försäljning på unionsmarknaden är högre än de malaysiska exportpriserna på andra exportmarknader, särskilt på den amerikanska marknaden. Det genomsnittliga marknadspriset i unionen är 2 600 euro/ton, medan det genomsnittliga importpriset i Förenta staterna vid import från Malaysia är 1 600 euro/ton enligt amerikansk statistik. Unionsmarknaden skulle vara en attraktiv marknad för malaysiska exportörer om åtgärderna skulle upphävas. Detta är mycket relevant med tanke på den malaysiska outnyttjade kapaciteten, men det erinras också om att för närvarande riktar sig 87 % av den malaysiska exporten till Förenta staterna, där de malaysiska exporterande tillverkarna säljer till mycket lägre priser.
3.2.3.4 Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(83)
Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Det konstaterades att Malaysias försäljning av den berörda produkten till Förenta staterna skedde till dumpade priser med en dumpningsmarginal på 57,7 %.
(84)
Dessutom är Malaysias outnyttjade kapacitet av en betydande omfattning i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Mot bakgrund av prisnivån i unionen kommer denna kapacitet, åtminstone delvis, sannolikt att kunna användas för export till unionen om åtgärderna upphävs. Det kan också tänkas att en stor del av exporten till Förenta staterna kommer att ledas om till unionsmarknaden med tanke på de rådande priserna på unionsmarknaden jämfört med dem i Förenta staterna.
3.3 Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(85)
Mot bakgrund av ovanstående, det vill säga de stora dumpningsmarginalerna, den stora outnyttjade kapaciteten i de berörda länderna, tillsammans med deras stora exportkapacitet och unionsmarknadens attraktivitet när det gäller både storlek och priser, kan man dra slutsatsen att den dumpade importen från Republiken Korea och Malaysia till unionen skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra.
4. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
4.1 Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(86)
Det skedde inga omfattande strukturförändringar i unionsindustrin jämfört med den situation som beskrivs i rådets förordning (EG) nr 1001/2008 (se skäl 3 ovan). Den likadana produkten tillverkades av 22 kända tillverkare i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(87)
Den totala produktionen i unionen under översynsperioden fastställdes till cirka 57 736 ton. Kommissionens beräkning av denna kvantitet grundades på alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, såsom kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet och uppgifter från sökanden.
(88)
Företagen/gruppen av företag i urvalet till undersökningen stod för 49 % av produktionen i unionen och 45 % av försäljningen i unionen (se skäl 15 ovan). Uppgifterna i urvalet är således representativa för unionsindustrins situation.
4.2 Förbrukningen i unionen
(89)
Kommissionens beräkning av förbrukningen i unionen grundades på i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt uppgifter från sökanden och ii) importen från tredjeländer baserad på databasen enligt artikel 14.6.
(90)
Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:
Tabell 1
Förbrukning i unionen (ton)
2010
2011
2012
Översynsperioden
Total förbrukning i unionen
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.
(91)
Under 2011 ökade förbrukningen med 12 % jämfört med 2010. Den minskade åter 2012, men låg ändå över 2010 års nivå (en ökning på 6 %). Mellan 2010 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 8 %.
4.3 Import från de berörda länderna
4.3.1 Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna
Republiken Korea
(92)
Kommissionens beräkning av importvolymen grundades på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Importens marknadsandel beräknades på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och uppgifter från sökanden.
(93)
Importen till unionen från Republiken Korea utvecklades enligt följande:
Tabell 2
Importvolym (ton) och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Importvolym från Republiken Korea (ton)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Marknadsandel
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.
(94)
Under skadeundersökningsperioden var importvolymen från Republiken Korea mycket liten i förhållande till den totala förbrukningen i unionen. Under översynsperioden minskade volymen ytterligare till 18 ton. Importen har legat på denna låga nivå sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002, och detta kan alltså antas bero på de gällande antidumpningsåtgärderna.
Malaysia
(95)
Kommissionens beräkning av importvolymen grundades på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Importens marknadsandel beräknades på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och uppgifter från sökanden.
(96)
Importen till unionen från Malaysia utvecklades enligt följande:
Tabell 3
Importvolym (ton) och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Importvolym från Malaysia (ton)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Marknadsandel
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.
(97)
Under skadeundersökningsperioden var importvolymen från Malaysia mycket liten i förhållande till den totala förbrukningen i unionen. Den största (men ändå mycket måttliga) volymen importerades under 2010 (19,4 ton), men sedan 2010 har importen så gott som helt upphört. Importnivåerna har fluktuerat sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002, men har aldrig nått de nivåer som noterades innan åtgärderna infördes. Man kan således anta att de mycket låga importnivåer som noterats sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002 är resultatet av de gällande antidumpningsåtgärderna.
4.3.2 Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande
Republiken Korea
(98)
Under översynsperioden var importen till unionen mycket liten från det företag som samarbetade i undersökningen (TK Corporation) och låg betydligt under unionsindustrins priser på cif-nivå (kostnad, frakt och försäkring). Såsom anges i skäl 32 ovan, är det tveksamt om dessa produkter faktiskt fördes in i unionens tullområde.
(99)
Den sammanlagda importen från Sydkorea till unionen är mycket liten (se skäl 32 ovan) och utgör bara 0,03 % av unionens marknadsandel (se tabell 2 ovan). Med hänsyn till att importen från Republiken Korea till unionen var mycket begränsad och bestod av många olika typer av produkter, kunde man inte låta dessa importpriser ligga till grund för beräkningen av prisunderskridandet.
(100)
Kommissionen använde därför de sydkoreanska exportpriserna till Förenta staterna och andra länder som ett indirekt mått för att beräkna hur stort prisunderskridandet skulle bli om sydkoreanska företag skulle sälja till dessa priser till unionen.
(101)
Eftersom TK Corporations globala export utgjorde 25-40 % av hela exporten av den berörda produkten från Republiken Korea, ansågs denna försäljning som representativ för den sydkoreanska exportförsäljningen. Följaktligen användes dessa priser i jämförelsen. Kommissionen justerade upp exportpriserna med hänsyn till kostnader för tullar, lastning och hantering.
(102)
Underskridandemarginalen fastställdes därmed till 17 % för försäljningen till Förenta staterna och till 10 % för den globala försäljningen.
Malaysia
(103)
Inget företag i Malaysia samarbetade i undersökningen. Utifrån statistik från databasen enligt artikel 14.6 var importen till unionen försumbar under översynsperioden (se tabell 3 ovan). Med tanke på att importen från Malaysia var mycket begränsad och bestod av många olika typer av produkter, kunde man inte låta dessa importpriser ligga till grund för beräkningen av prisunderskridandet.
(104)
Kommissionen beräknade därför prisunderskridandet med samma metod som i föregående översyn vid giltighetstidens slut, nämligen genom att jämföra de malaysiska exportpriserna till Förenta staterna med försäljningspriserna på unionsmarknaden. Kommissionen justerade exportpriserna med hänsyn till kostnader för tullar, lastning och hantering.
(105)
Underskridandemarginalen fastställdes därmed till 34 % för försäljningen till Förenta staterna. Kommissionen jämförde också priserna vid försäljning från Malaysia till andra länder, och underskridandemarginalen för den försäljningen var 28 %.
4.3.3 Import från tredjeländer
(106)
Följande tabell visar hur importen från andra tredjeländer till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.
Tabell 4
Import från tredjeländer
Land
2010
2011
2012
Översynsperioden
Folkrepubliken Kina
Volym i ton
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Marknadsandel
10 %
9 %
12 %
11 %
Genomsnittligt pris
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Övriga tredjeländer
Volym i ton
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Marknadsandel
21 %
21 %
20 %
20 %
Genomsnittligt pris
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna
Volym i ton
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Marknadsandel
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Genomsnittligt pris
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Källa: Databasen enligt artikel 14.6.
(107)
Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer än de berörda länderna uppgick till 31 % av unionens totala förbrukning under översynsperioden. Den största marknadsandelen har importen från Folkrepubliken Kina med 11 % av unionens totala förbrukning. Under översynsperioden fanns en betydande import från Thailand (4 % av unionsmarknaden), Vietnam (3 % av unionsmarknaden) och Saudiarabien (från ingen import alls 2010 till en marknadsandel på 4 % under översynsperioden).
(108)
Denna import till unionen sker till relativt låga priser jämfört med unionsindustrins genomsnittspriser, särskilt importen från Folkrepubliken Kina. Trots antidumpningstullar på 58,6 % på importen från Folkrepubliken Kina ligger de genomsnittliga kinesiska importpriserna under unionens inhemska priser (se tabell 4 ovan).
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
4.4.1 Allmänna anmärkningar
(109)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(110)
I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn och på grundval av statistik. Uppgifterna gäller samtliga kända unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Uppgifterna gäller de unionstillverkare som ingår i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter har konstaterats vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.
(111)
De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.
(112)
De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. Uppgifterna avseende de mikroekonomiska indikatorerna grundar sig enbart på kontrollerade uppgifter från de två företag eller företagsgrupper som ingick i urvalet. För att skydda konfidentiella uppgifter redovisas dessa uppgifter därför bara som index eller intervall.
4.4.2 Makroekonomiska indikatorer
4.4.2.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(113)
Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 5
Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktionsvolym (ton)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Produktionskapacitet (ton)
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Kapacitetsutnyttjande
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Källa: Begäran.
(114)
Produktionskapaciteten ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen i unionen ökade bara med 8 % under samma period, vilket innebär att resterande del av produktionen exporterades.
(115)
Kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden förefaller vara lågt (32 % under översynsperioden). Den rapporterade kapacitet som anges i tabellen ovan utgår från den teoretiska maxkapaciteten med 3 skift/dag, 6 dagar/vecka och 48 veckor/år, i enlighet med vad som är praxis i denna industri och med den metod som använts i tidigare förfaranden. Industrins reella driftstid är dock bara 2 skift/dag, 5 dagar/vecka och 48 veckor/år. Den rapporterade kapaciteten ger därför inte nödvändigtvis någon korrekt bild av den faktiska kapaciteten under översynsperioden.
(116)
Kapacitetsutnyttjandet ökade något under skadeundersökningsperioden. Ökningen av kapacitetsutnyttjandet på 20 % avspeglar den ökade produktionsvolymen under skadeundersökningsperioden.
4.4.2.2 Försäljningsvolym och marknadsandel
(117)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 6
Försäljningsvolym och marknadsandel
2010
2011
2012
Översynsperioden
Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Marknadsandel
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Källa: Begäran.
(118)
Försäljningsvolymerna på unionsmarknaden ökade med 14 % 2011 jämfört med försäljningsvolymerna 2010. Försäljningsvolymerna minskade sedan till 41 350 ton, vilket innebär att försäljningen totalt sett ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden.
(119)
Unionsindustrins marknadsandel var mer eller mindre oförändrad under hela skadeundersökningsperioden.
4.4.2.3 Tillväxt
(120)
I linje med den måttliga tillväxten i unionens förbrukning under skadeundersökningsperioden (+ 8 %) ökade unionstillverkarnas försäljning med 9 %.
4.4.2.4 Sysselsättning och produktivitet
(121)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades under skadeundersökningsperioden enligt följande:
Tabell 7
Sysselsättning och produktivitet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Antal anställda
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivitet (enhet per anställd)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Källa: Begäran.
(122)
Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda gradvis med 10 %. Detta och den ökade produktionen ledde till att unionstillverkarnas arbetskraftsproduktivitet, som mäts i produktion (i ton) per anställd person och år, ökade med 34 % mellan 2010 och översynsperioden.
4.4.3 Mikroekonomiska indikatorer
4.4.3.1 Priser och faktorer som påverkar priserna
(123)
De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 8
Försäljningspriser i unionen
2010
2011
2012
Översynsperioden
Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Index
100
100
98
94
Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Index
100
94
97
94
Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.
(124)
Under skadeundersökningsperioden sjönk försäljningspriserna i unionen med 6 %. Den mest påtagliga prissänkningen skedde mellan 2011 och översynsperioden, men priserna var i övrigt relativt oförändrade mellan 2010 och 2012.
(125)
Eftersom tillverkningen har en betydande andel fasta kostnader, ledde ökningen av tillverkningen med 20 % under översynsperioden till en minskad tillverkningskostnad per enhet. På samma sätt minskade genomsnittspriset per enhet.
4.4.3.2 Arbetskraftskostnader
(126)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
2010
2011
2012
Översynsperioden
Genomsnittslön per anställd (i euro)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Index
100
107
108
110
Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.
(127)
Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade under skadeundersökningsperioden. Mellan 2010 och översynsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 10 %.
4.4.3.3 Lager
(128)
Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 10
Lager
2010
2011
2012
Översynsperioden
Utgående lager (i ton)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Index
100
93
104
111
Utgående lager som andel av produktionen
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Index
100
79
83
87
Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.
(129)
Utgående lager minskade inledningsvis med 7 % 2011 jämfört med 2010, och ökade sedan under översynsperioden med 11 % jämfört med 2010. Jämfört med produktionsnivån minskade de utgående lagren med 13 % mellan 2010 och översynsperioden.
4.4.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(130)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 11
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
2010
2011
2012
Översynsperioden
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Kassaflöde (i euro) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investeringar (i euro) (index)
100
115
112
105
Räntabilitet
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.
(131)
Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning.
(132)
Under skadeundersökningsperioden drabbades unionens industri av betydande förluster. Under 2010 noterades förluster på - 20 %/- 15 % i industrin. Mellan 2010 och översynsperioden minskade förlusterna med 33 %, men resultatet för översynsperioden blev ändå negativt; - 14 %/- 9 %. Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet var positivt under 2010. Under 2011 minskade det plötsligt till negativa värden och förblev negativt under översynsperioden.
(133)
Investeringarna ökade. De ökade med 15 % från 2010 till 2011, med 12 % under 2012 och låg kvar på 5 % över 2010 års nivå under översynsperioden.
(134)
Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den var - 25 %/- 20 % under 2010 och minskade sedan till cirka - 45 %/- 40 %, där den låg kvar under översynsperioden.
4.4.3.5 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(135)
Eftersom importen från de berörda länderna minskade väsentligt och var försumbar under skadeundersökningsperioden (se tabellerna 2 och 3 ovan), går det inte att avgöra storleken på dumpningsmarginalerna. Mot bakgrund av den bedömning som avses i skälen 136-144 nedan, konstaterades det emellertid att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig och sårbar situation.
4.5 Slutsats om unionsindustrins situation
(136)
I förordning (EG) nr 1001/2008 drog rådet slutsatsen att de antidumpningsåtgärder som infördes 2002 för import av den berörda produkten från Republiken Korea och Malaysia ledde till att unionsindustrin endast delvis återhämtade sig. Den (positiva) utvecklingen under skadeundersökningsperioden i föregående översyn (januari 2002-juni 2007) av skadeindikatorerna berodde till stor del på den kraftigt ökade efterfrågan under 2007 och 2008.
(137)
Efter 2008 försämrades dock situationen för unionsindustrin väsentligt (jämfört med 2007 och 2008). Denna utveckling berodde främst på att efterfrågan minskade efter 2008.
(138)
Vissa av indikatorerna visar en positiv utveckling sedan 2010. Exempelvis ökade produktionen i unionen med 20 % mellan 2010 och översynsperioden. Denna ökning berodde delvis på att unionens förbrukning ökade med 8 % under samma period. Produktionsökningen medförde att kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med mer än 20 %. Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 9 %, vilket motsvarar den ökade förbrukningen i unionen, medan unionsföretagens marknadsandel förblev oförändrad. Som en följd av att antalet anställda minskade med 10 %, ökade även produktiviteten (med 34 %).
(139)
Kapacitetsutnyttjandet var emellertid lågt. Detta kan delvis förklaras med att man planerat utnyttja den befintliga infrastrukturen 3 skift/dag och 6 dagar/vecka och att maxkapaciteten var beräknad efter dessa förutsättningar. Under skadeundersökningsperioden var unionsindustrin dock endast i drift 2 skift/dag och 5 dagar/vecka.
(140)
Eftersom tillverkningen har en betydande andel fasta kostnader, var förlusterna fortsatt stora för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Trots att det ekonomiska resultatet förbättrades med 30 % mellan 2010 och översynsperioden, kvarstod betydande förluster (mellan - 14 % och - 9 %) under översynsperioden.
(141)
Dessa betydande förluster är tillsammans med det påtagligt negativa kassaflödet viktiga indikatorer, som visar på den sårbara situation som unionsindustrin befinner sig i.
(142)
I rådets förordning (EU) nr 78/2013, genom vilken antidumpningsåtgärder infördes mot import av den berörda produkten från Ryssland och Turkiet, konstaterades det att unionsindustrin befann sig i en allvarlig och sårbar ekonomisk situation. Skadeundersökningsperioden för det förfarandet varade från januari 2008 till september 2011 och överlappar delvis skadeundersökningsperioden för den här undersökningen (14).
(143)
De åtgärder som antogs i ovannämnda förordning förefaller ha haft en positiv inverkan, eftersom flera skadeindikatorer (till exempel produktion, kapacitetsutnyttjande, lönsamhet, produktivitet och förbrukning) visar på en positiv utveckling. Den pågående undersökningen har dock visat att unionsindustrin inte har återhämtat sig helt och hållet från den senaste dumpningen.
(144)
Kommissionens slutsats är därför att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en sårbar situation och, i vissa avseenden, är långt från de nivåer som man kunde ha förväntat sig om den hade återhämtat sig fullständigt från den skada som konstaterades i de tidigare undersökningarna.
5. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
5.1 Inverkan av den prognostiserade importvolymen och effekter på priserna om åtgärderna skulle upphävas
(145)
I skäl 85 drar kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas.
(146)
Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en sårbar situation. Även om läget förbättrades något under översynsperioden gick unionsindustrin aldrig med vinst under skadeundersökningsperioden.
(147)
Om dumpad import från de berörda länderna skulle återkomma, skulle således den redan besvärliga situationen för unionsindustrin förvärras ytterligare. Denna import riskerar att ta över unionsindustrins marknadsandel på unionsmarknaden. Detta skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande i unionsindustrin, vilket är en av de avgörande faktorer som bidrar till unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.
(148)
En eventuell återkommande dumpad import skulle innebära en ännu starkare prispress på unionsindustrin och skulle alltså bidra till att ytterligare försämra unionsindustrins ekonomiska resultat.
(149)
Kommissionen drar därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia med all sannolikhet skulle medföra att den dumpade importen från dessa länder återkommer, vilket skulle leda till en prispress nedåt, minskade försäljningsvolymer, en minskad marknadsandel och en förvärrad ekonomisk situation för unionsindustrin. Om åtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia skulle upphöra, skulle skadan därför sannolikt återkomma och troligen förvärra den redan svaga ekonomiska situation som för närvarande kan konstaterats för unionsindustrin.
6. UNIONENS INTRESSE
(150)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett bibehållande av de befintliga antidumpningsåtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas, grossisternas och användarnas intresse.
(151)
Samtliga berörda parter fick tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.
(152)
I den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom denna undersökning är en översyn och åtgärderna har varit i kraft sedan 2002, är det möjligt att i analysen bedöma om de befintliga antidumpningsåtgärderna fått någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna.
(153)
Mot denna bakgrund undersökte man om det, trots slutsatserna om fortsatt dumpning och skadans sannolika återkomst, fanns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att behålla de gällande åtgärderna.
6.1 Unionsindustrins intresse
(154)
Även om de gällande antidumpningsåtgärderna skyddade unionsmarknaden från dumpad import, befinner sig unionsindustrin fortfarande i en bräcklig situation, vilket bekräftas av den negativa utvecklingen för vissa viktiga skadeindikatorer.
(155)
Om man skulle låta åtgärderna upphöra, är det troligt att det sannolika inflödet av betydande importvolymer till dumpade priser skulle leda till att skadan skulle återkomma. Detta inflöde skulle troligen orsaka bland annat förlorade marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.
(156)
Kommissionen drar därför slutsatsen att bibehållandet av antidumpningsåtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia inte skulle strida mot unionsindustrins intresse.
6.2 Icke-närstående importörers och användares intresse
(157)
Vid den ursprungliga undersökningen framkom det att införandet av åtgärder sannolikt inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på situationen för importörer och användare i unionen. Ingen av importörerna eller användarna samarbetade i den här undersökningen. Eftersom det inte finns några bevis för att de gällande åtgärderna skulle ha påverkat dessa grupper i någon betydande grad, kan man dra slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att påverka importörer och användare inom unionen negativt i någon större utsträckning.
6.3 Slutsats om unionens intresse
(158)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som innebär att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.
7. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(159)
Ovanstående överväganden innebär att de antidumpningsåtgärder som nu tillämpas på importen av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia ska fortsätta att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
(160)
Det framgår likväl av denna undersökning att unionsindustrins situation håller på att förbättras, och att införandet 2013 av slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import från Ryssland och Turkiet av samma produkt (se skäl 5) tycks ha haft en ytterligare positiv effekt på unionsindustrins situation, såsom förklaras i skäl 143. Mot bakgrund av den samlade skadeanalysen och marknadens sannolika utveckling med bibehållna åtgärder, gjordes följaktligen bedömningen att en kortare period än fem år kanske räcker för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig fullständigt i ekonomiskt hänseende.
(161)
Vidare får unionsindustrins situation och analysen av skada inte enbart bedömas utifrån den eventuella importen av den berörda produkten från Republiken Korea och Malaysia - unionsindustrins situation påverkas av också annan import och åtgärder mot denna import, särskilt de ovannämnda åtgärderna mot Ryssland och Turkiet.
(162)
Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i detta fall, anser kommissionen därför att åtgärderna inte ska fortsätta att gälla under hela femårsperioden, utan ska upphöra samtidigt som de slutgiltiga åtgärderna på import från Turkiet och Ryssland. Denna anpassning av åtgärdernas varaktighet skulle också göra det möjligt med en övergripande och sammanhängande undersökning av hur eventuella dumpningsmetoder inverkar på unionsindustrin, om en översyn skulle behövas i framtiden.
(163)
De gällande åtgärderna mot import av vissa rördelar från Ryssland och Turkiet ska upphöra att gälla den 29 januari 2018. De slutgiltiga antidumpningsåtgärderna mot import av vissa rördelar med ursprung i Sydkorea och Malaysia bör följaktligen anpassas till detta och därmed upphöra att gälla samma dag.
(164)
Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union instämmer i att den föreslagna tidsfristen skulle möjliggöra ett gemensamt översynsförfarande i framtiden, om ett sådant skulle begäras, och därmed en övergripande analys av dumpning och skada som omfattar import från flera länder. De hävdade emellertid att efter översynsperioden har den totala importen från alla länder av den berörda produkten ökat kraftigt, samtidigt som det genomsnittliga priset på denna import har minskat avsevärt. Denna utveckling efter översynsperioden påstås ha lett till en försämring av unionsindustrins situation, och förutsättningarna för att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder med en kortare tillämpningstid än fem år skulle därför inte längre vara aktuella.
(165)
Kommissionen noterar att den påstådda utvecklingen efter översynsperioden (dvs. ökad import till lägre priser) grundas på allmänt tillgängliga uppgifter från Eurostat, vilka också inbegriper produkttyper som inte omfattas av den nuvarande undersökningen. Importstatistik från perioden efter översynsperioden, som kommissionen förfogar över och som bara avser den berörda produkten, visar emellertid att importen har minskat med 10-15 % efter översynsperioden, även om det genomsnittliga priset på den importen också har minskat (15-20 %). Kommissionen anser att utvecklingen efter översynsperioden för den berörda produkten, i avsaknad av annan stödjande bevisning beträffande unionsindustrins situation, inte innebär att kommissionens slutsatser skulle vara felaktiga när det gäller lämplig period för införandet av slutgiltiga antidumpningstullar (se skälen 160-163). Denna invändning avvisas därför.
(166)
Följaktligen, och mot bakgrund av slutsatserna när det gäller sannolikheten för återkommande dumpning och skada, framgår det att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av vissa rördelar av järn och stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia, vilka bibehölls genom rådets förordning (EG) nr 1001/2008, senast ändrad genom rådets förordning (EU) nr 363/2010, bör bibehållas till och med den 29 januari 2018.
(167)
Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen avgav inget yttrande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning), av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål), med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098), och med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Tullsats (i %)
Taric-nummer
Malaysia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Alla övriga företag
75,0
A999
Republiken Korea
Alla företag
44,0
-
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den upphör att gälla den 29 januari 2018.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 2 december 2014.