РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 май 2014 година
за предоставяне на поисканата от Нидерландия дерогация в съответствие с Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер С(2014) 3103)
(само текстът на нидерландски език е автентичен)
(2014/291/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва на хектар годишно, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество трябва да бъде определено така, че да не възпрепятства осъществяването на целите, посочени в член 1 от същата директива, и да бъде обосновано посредством обективни критерии, като например в настоящия случай, дълги вегетационни периоди и култури с висока степен на усвояване на азот.
(2)
На 8 декември 2005 г. Комисията прие Решение 2005/880/ЕО (2), с което разреши прилагането при определени условия на оборски тор от тревопасен добитък до 250 kg азот на хектар годишно в стопанства, в които най-малко 70 % от територията е заета от пасища.
(3)
На 5 февруари 2010 г. Комисията прие Решение 2010/65/ЕС (3), с което се изменя Решение 2005/880/ЕО и се удължава срокът на действие на дерогацията до 31 декември 2013 г.
(4)
Предоставената с него дерогация засяга 21 752 стопанства през 2012 г., които обхващат 46 % от общата нетна земеделска площ.
(5)
На 22 януари 2014 г. Нидерландия подаде до Комисията искане за подновяване на дерогацията съгласно точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Нидерландия прилага програма за действие на цялата си територия.
(7)
Нормативните актове на Нидерландия, с които се прилага Директива 91/676/ЕИО, включват стандарти за торенето както по отношение на азота, така и на фосфатите.
(8)
Предоставените от Нидерландия данни за периода 2008-2011 г. сочат увеличение на броя на свинете със 7 %, а на домашните птици - с 8 % спрямо периода 2004-2007 г. Броят на едрия рогат добитък, овцете и козите се е запазил непроменен. Компетентните органи в Нидерландия са определили ограничения за броя на свинете и домашните птици, обвързани с поетия ангажимент, че производството на оборски тор, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, няма да нарасне над нивото от 2002 г. Освен това от януари 2015 г. компетентните органи в Нидерландия следва да предприемат необходимите мерки, така че да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор. Посочените мерки са необходими, за да се гарантира, че прилагането на действащата в момента дерогация няма да доведе до допълнителна интензификация.
(9)
През периода 2008-2011 г. са използвани 344 хиляди тона азот от оборски тор, като се отбелязва лек спад в сравнение с периода 2004-2007 г. Използването на химически азотни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 18 % в сравнение с периода 2004-2007 г. През периода 2008-2011 г. излишъкът от фосфор възлиза на 16 хиляди тона, като се отбелязва спад от 51 % в сравнение с периода 2004-2007 г.
(10)
Климатът в Нидерландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през цялата година и с относително тесни годишни температурни разлики, което позволява дълъг вегетационен период на тревата - 250 дни годишно.
(11)
Информацията, която органите на Нидерландия са предоставили в контекста на предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, сочи, че дерогацията не е довела до влошаване на качеството на водите. Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основан на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г., показва, че в Нидерландия по отношение на подземните води около 88 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 79 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Данните от мониторинга сочат тенденция на спад в концентрацията на нитратите в подземните води в сравнение с предишния период на докладване (2004-2007 г.). По отношение на повърхностните води 98 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в над 92 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Повечето пунктове за мониторинг на повърхностните води показват непроменена или намаляваща тенденция при концентрацията на нитрати. Годишният излишък от азот и фосфор в почвите бе намален основно чрез намаляване на влагането на оборски и минерални торове поради непрекъснатото намаляване на стандартите за прилагане на азот и фосфор, заложени в програмите за действие на Нидерландия. През отчетния период 2008-2011 г. всички пресни и преходни води са класифицирани като еутрофицирани или хипертрофицирани.
(12)
След като разгледа искането, подадено от Нидерландия на 22 януари 2014 г., и взе предвид програмата за действие, информацията относно качеството на водите и опита, натрупан от предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, както и от дерогациите, действащи в други държави членки, Комисията смята, че условията за предоставяне на дерогация трябва да бъдат променени. Съответно Комисията смята, че в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, може да се разреши използването на оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно. Количеството 250 kg азот на хектар годишно може да бъде разрешено само в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви. Комисията смята, че това няма да възпрепятства постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при положение че се спазват някои строги условия.
(13)
Тези условия включват въвеждане на схеми за наторяване за всяка отделна ферма, документирането на практиките на торене в отчети за наторяването, периодични анализи на почвата, зелена покривка през зимата след отглеждането на царевица, специални разпоредби за разораването на тревните площи, ненаторяване преди разораването на тревните площи, коригиране на торенето с цел отчитане на приноса на бобовите култури, неприлагане на фосфати от изкуствени торове и засилен контрол. С тези условия се цели осигуряването на наторяване в зависимост от нуждите на насажденията и намаляване и предотвратяване на загубите на азот и фосфор във водите.
(14)
Предоставената от Нидерландия информация сочи, че количеството оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и на 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, е обосновано посредством обективни критерии като нетно количество валежи, дълъг вегетационен период и високи добиви на трева с висока степен на усвояване на азот.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО.
(16)
С Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4) се предвижда всеобхватен трансграничен подход по отношение на опазването на водите, организиран около районите на речните басейни, чиято цел е до 2015 г. да се постигне добро състояние на европейските водни обекти. Намаляването на количеството на хранителните вещества е неразделна част от тази цел. Предоставянето на дерогация съгласно настоящото решение не засяга разпоредбите на Директива 2000/60/ЕО и не изключва възможността да са необходими допълнителни мерки, за да се спазят произтичащите от нея задължения.
(17)
С Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2007 г. за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност (INSPIRE) (5) се определят общите правила за създаването на Инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност за целите на общностните политики в областта на околната среда и политиките или дейностите, които могат да окажат влияние върху околната среда. Когато е приложимо, пространствената информация, събрана в контекста на посочената дерогация, следва да отговаря на разпоредбите, предвидени в директивата. С цел да се намали административната тежест и да се подобри съгласуваността на данните, когато събира данните, необходими съгласно настоящата дерогация, Нидерландия следва да използва по целесъобразност информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (6),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Нидерландия с писмо от 22 януари 2014 г. с цел да се разреши ежегодното прилагане върху почвата на по-голямо количество оборски тор от тревопасен добитък от предвиденото в приложение III, точка 2, буква а) от Директива 91/676/ЕИО, се предоставя при условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение:
1.
„пасищно стопанство“ означава всяко стопанство, в което поне 80 % от площта за наторяване е затревена;
2.
„тревопасен добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, кози и коне, магарета, елени и водни биволи;
3.
„селскостопанска земя“ означава теренът, който стопанинът притежава, наел е под аренда или управлява съгласно писмен индивидуален договор и за чието управление носи пряка отговорност.
4.
„трева“ означава постоянно пасище или временно пасище на по-малко от пет години.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните стопанства при условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Годишно заявление и поемане на ангажимент
1. Всяка година стопаните, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Торене с оборски тор и други торове
1. Количеството оборски тор от тревопасни животни, с което почвата в пасищните стопанства се наторява ежегодно, включително от самите животни, не надвишава количеството оборски тор, съдържащо 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху песъчливи почви в южни и централни части и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, при положение че се спазват условията, предвидени в параграфи 2-9.
2. Общите вложени количества азот и фосфати съответстват на потребностите от хранителни вещества на културите и на доставеното количество от почвата. Общите вложени количества азот и фосфати не надвишават стандартите за максимално прилагане, определени в програмата за действие.
3. Използването на фосфати от химични торове не е разрешено в стопанства, които се ползват от дерогацията съгласно настоящото решение.
4. За всяка селскостопанска земя се води план за наторяване, в който се описва сеитбооборотът на селскостопанската земя и планираното прилагане на оборски тор и други азотни и фосфатни торове. Този план се изготвя в стопанството за всяка календарна година, като през първата година срокът е най-късно до месец юни, а през следващите - месец февруари.
5. Планът за наторяване съдържа следното:
а)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на тора, включително обема на наличните съоръжения за съхранение на оборски тор;
б)
изчисление на произвежданите в стопанството азот (без загубите в помещенията за животните и при складирането на тора) и фосфор от оборски тор;
в)
плана за сеитбооборота, в който трябва да се посочи площта на парцелите с трева и на парцелите с други насаждения, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
г)
очакваните потребности на културите от азот и фосфор;
д)
количеството и вида на оборския тор, доставен на изпълнители по договори, който не е използван върху селскостопанската земя;
е)
количеството на внесения оборски тор, използван върху селскостопанската земя;
ж)
изчисление на приноса от минерализация на органични вещества, бобови растения и атмосферни утайки и количество азот, налично в почвата към момента, в който дадената култура започва да го използва в значителна степен;
з)
прилагане на азот и фосфор от оборски тор за всяко поле (парцели от стопанството с еднотипни култури и еднотипна почва);
и)
прилагане на азот чрез химически и други видове торове върху всеки парцел;
й)
изчисления с цел оценяване на съответствието със стандартите за прилагане на азот и фосфор.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на някаква промяна в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
6. За всяка селскостопанска земя се води отчет за наторяването. Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
7. В отчета за наторяването се посочва следното:
а)
площта на насажденията;
б)
броя и вида на добитъка;
в)
производството на оборски тор на животно;
г)
внесеното от стопанството количество торове;
д)
изнесеното от стопанството количество оборски тор, както и съответният получател;
8. За всяко пасищно стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, стопанинът приема, че заявлението и отчетът за наторяването могат да бъдат обект на проверка.
9. Във всяко стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, се извършват периодични анализи на съдържанието на азот и фосфор в почвата поне веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от стопанството, като се отчитат сеитбооборотът и почвените характеристики.
Анализът на съдържанието на азот по отношение на минералния азот и на параметрите за оценяване на приноса на азот от минерализация на органични вещества се извършва за всяка хомогенна площ от стопанството след разораване на пасищата.
По отношение на анализа, посочен в първа и втора алинея, се изисква минимум един анализ на пет хектара земя.
10. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
Член 6
Растителна покривка на почвата
1. Стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, затревяват 80 % или повече от площта за наторяване в своите стопанства.
2. Освен това стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, изпълняват следните мерки:
а)
върху песъчливи и льосови почви тревата или другите култури, които осигуряват покривка на почвата през зимата, се засаждат след царевицата, за да се намали потенциала за проникване в почвата;
б)
междинните култури не се орат преди 1 февруари, за да се осигури постоянна растителна покривка на обработваемата площ с цел възстановяване на есенните подпочвени загуби на нитрати и ограничаване на зимните загуби;
в)
тревата върху песъчливи и льосови почви се оре само през пролетта;
г)
след разораването на тревата върху всички видове почва незабавно се засажда култура с високо потребление на азот, а наторяването се извършва въз основа на анализ на почвеното съдържание по отношение на минералния азот и други параметри, които дават ориентир за оценка на освобождаването на азот от минерализация на органични вещества в почвата; както и
д)
ако сеитбооборотът включва бобови или други растения, които усвояват атмосферния азот, наторяването се намалява съобразно това обстоятелство.
3. Чрез дерогация от буква в) разораването на тревата се разрешава през есента с цел засаждане на цветни луковици.
Член 7
Мерки във връзка с производството на оборски тор
Националните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че производството на оборски тор в национален мащаб, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, да не нарасне над нивата от 2002 г. За целта действието на правата за производство на тор от свине и домашни птици остава в сила за срока на дерогацията съгласно настоящото решение.
Освен това компетентните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че от януари 2015 г. да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор.
Член 8
Мониторинг
1. Във всяка община компетентният орган изготвя и актуализира ежегодно карти с процента на пасищните стопанства, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация.
2. На местата за мониторинг, за които е дадена дерогация, се изгражда и поддържа мрежа за мониторинг за вземане на проби от почвените води, потоците и плитките подземни води.
3. Мрежата за мониторинг, която съответства на поне 300 стопанства, на които са дадени индивидуални дерогации, е представителна за всеки вид почва (глинеста, торфена, песъчлива и песъчливо-льосова), практиките за наторяване и сеитбооборота. Съставът на мрежата за мониторинг не може да се променя през целия период на прилагане на настоящото решение.
4. От проучванията и постоянните анализи за съдържанието на хранителни вещества се събира информация за местното земеползване, за сеитбооборота и за селскостопанските практики в стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация. Тази информация може да се използва за изчисляване по зададен модел на степента на проникване на нитрати в почвата и загубите на фосфор от площите, върху които се прилагат до 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасен добитък.
5. Чрез мрежата за мониторинг, която включва плитките подземни води, почвените води, дренажните води и потоците в стопанствата, които спадат към мрежата за мониторинг, се осигурява информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води.
6. Засиленият мониторинг на водите е насочен към селскостопанските водосборове в песъчливи почви.
Член 9
Проверки
1. Компетентният национален орган извършва административни проверки по отношение на всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, с цел оценка на съответствието с максималното количество от 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасни животни в стопанства с най-малко 80 % пасища, както и със стандартите за общото количество прилаган азот и фосфати и с условията за земеползване. Когато при извършената от националните органи проверка бъде установено, че условията, предвидени в членове 5 и 6, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. В зависимост от риска се изготвя програма на инспекциите, които следва да бъдат извършвани с подходяща честота, като се вземат предвид резултатите от проверките от предходните години и резултатите от общите проверки на случаен принцип на законодателството за прилагане на Директива 91/676/ЕИО, както и всякаква информация, която може да сочи несъответствие.
Административните проверки са насочени към най-малко 5 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация по отношение на земеползването, броя на добитъка и производството на оборски тор.
В най-малко 7 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация съгласно настоящото решение, се извършват инспекции на място по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 10
Докладване
1. Всяка година най-късно до месец март компетентните органи представят на Комисията доклад, съдържащ следната информация:
а)
данни за наторяването във всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, в т.ч. информация за добивите и за видовете почва;
б)
тенденции в броя на животните за всяка категория добитък в Нидерландия и в стопанствата, които се ползват от дерогация;
в)
тенденции в производството на оборски тор в национален мащаб от гледна точка на азота и фосфатите в оборския тор;
г)
обобщение на резултатите от проверките, свързани с коефициентите на отделяне за оборски тор от свине и домашни птици на национално равнище;
д)
карти с процента на стопанствата, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всяка община съгласно посоченото в член 8, параграф 1;
е)
резултатите от мониторинга на водите, в т.ч. информация за тенденциите в качеството на водите за подземните и повърхностните води, както и въздействието на дерогацията върху тяхното качество;
ж)
информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води съгласно посоченото в член 8, параграф 5, и резултатите от засиления мониторинг на водите в селскостопанските водосборове в песъчливи почви съгласно посоченото в член 8, параграф 6;
з)
резултатите от проучванията на местното земеползване, сеитбооборота и селскостопанските практики и резултатите от изчисленията по зададен модел на степента на загуби на нитрати и фосфор от стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
и)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките на равнището на стопанството, както и информация за неспазващите условията стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и инспекциите на място, посочени в член 9.
2. Когато е приложимо, пространствените данни, включени в доклада, отговарят на разпоредбите на Директива 2007/2/ЕО. Когато е целесъобразно, при събирането на необходимите данни Нидерландия използва информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 11
Прилагане
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2017 г.
Член 12
Адресат на настоящото решение е Кралство Нидерландия.
Съставено в Брюксел на 16 май 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT
av den 16 maj 2014
om beviljande av ett undantag på begäran av Nederländerna i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
[delgivet med nr C(2014) 3103]
(Endast den nederländska texten är giltig)
(2014/291/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och
av följande skäl:
(1)
Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, måste den fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de syften som anges i artikel 1 i det direktivet; vidare måste den också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, såsom i detta fall, lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag.
(2)
Den 8 december 2005 antog kommissionen beslut 2005/880/EG (2) som, på vissa villkor, tillåter användning av betesgödsel upp till en gräns på 250 kg kväve per hektar och år, på jordbruksföretag med minst 70 % vall och betesmark.
(3)
Den 5 februari 2010 antog kommissionen beslut 2010/65/EU (3) om ändring av beslut 2005/880/EG och förlängning av undantaget till och med den 31 december 2013.
(4)
Det undantag som beviljades rörde 21 752 jordbruksföretag under 2012, vilket motsvarar 46 % av den totala jordbruksarealen netto.
(5)
Den 22 januari 2014 lämnade Nederländerna in en begäran till kommissionen om förnyat undantag enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG.
(6)
Nederländerna tillämpar, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram inom hela sitt territorium.
(7)
Den nederländska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG omfattar tillämpningsstandarder för både kväve och fosfat.
(8)
Uppgifterna från Nederländerna för perioden 2008-2011 visar att antalet svin ökat med 7 % och antalet fjäderfä med 8 % jämfört med perioden 2004-2007. Antalet nötkreatur, får och getter var stabilt. De behöriga myndigheterna i Nederländerna har fastställt begränsningar av antalet svin och fjäderfä kombinerat med åtagandet att gödselproduktionen när det gäller både kväve och fosfor inte överstiger nivån för 2002. Dessutom ska de behöriga myndigheterna i Nederländerna från och med januari 2015 se till att en lämplig andel av överskottsgödsel från mejerisektorn behandlas. Dessa åtgärder är nödvändiga för att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte ska leda till ytterligare ökning.
(9)
Kvävetillförseln från stallgödsel under perioden 2008-2011 var 344 000 ton, vilket är en liten minskning jämfört med perioden 2004-2007. Den genomsnittliga användningen av konstgödsel som innehåller kväve minskade med 18 % under perioden 2008-2011 jämfört med perioden 2004-2007. Det genomsnittliga fosforöverskottet från stallgödsel under perioden 2008-2011 var 16 000 ton, vilket är en minskning med 51 % jämfört med perioden 2004-2007.
(10)
Klimatet i Nederländerna kännetecknas av att nederbörden är jämnt fördelad över året och en relativt liten temperaturvariation under året, vilket ger en lång vegetationsperiod för gräs på 250 dagar per år.
(11)
De uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna inom ramen för det undantag som beviljats genom beslut 2010/65/EU tyder inte på att undantaget har lett till försämrad vattenkvalitet. Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, på grundval av medlemsstaternas rapporter för perioden 2008-2011, visar att i fråga om grundvatten i Nederländerna rapporterar cirka 88 % av mätstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 79 % av övervakningsstationerna rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Övervakningsuppgifter visar minskade nitrathalter i grundvattnet jämfört med den tidigare rapporteringsperioden (2004-2007). När det gäller ytvatten rapporterar 98 % av mätstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 92 % av dem rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. De flesta av mätpunkterna i ytvatten visar stabila eller minskande kvävehalter. Det årliga överskottet av kväve och fosfor i marken har minskat, främst genom minskad användning av stallgödsel och mineralgödsel tack vare att de nederländska handlingsprogrammen föreskriver kontinuerlig minskning av kväve- och fosforanvändning. Under rapporteringsperioden 2008-2011 klassificerades alla sötvatten och vatten i övergångszoner som eutrofa eller hypertrofa.
(12)
Kommissionen anser att villkoren för att bevilja undantag måste ändras på grundval av granskningen av den begäran som de nederländska myndigheterna ingav den 22 januari 2014 och av handlingsprogrammet, uppgifter om vattenkvalitet och erfarenheterna från det undantag som beviljades genom beslut 2010/65/EU och av undantagen i andra medlemsstater. Följaktligen anser kommissionen att en mängd betesgödsel som motsvarar 230 kg kväve per hektar och år kan tillåtas på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på sydliga och mellersta sandjordar och lössjord enligt definitionen i handlingsprogrammet, medan 250 kg kväve per hektar och år bara kan tillåtas på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på annan typ av jord. Kommissionen anser därför att detta inte påverkar uppfyllandet av målen enligt direktiv 91/676/EEG under förutsättning att vissa stränga villkor är uppfyllda.
(13)
Det rör sig bland annat om följande villkor: fastställandet av gödselplaner för varje jordbruk, dokumentation om gödslingsmetoder i form av gödslingsplaner, periodiska markanalyser, täckgröda på vintern för fodermajs, särskilda bestämmelser om plöjning av gräs, förbud mot gödsling före plöjning av gräs och justering av gödselmängderna för att ta hänsyn till påverkan från baljväxter, ingen användning av fosfat från konstgödsel samt skärpta kontroller. Syftet är att se till att gödslingen sker med växternas behov som grundval och att kväve- och fosforförlusterna till vatten minskas eller hindras.
(14)
Informationen från Nederländerna visar att mängden betesgödsel som motsvarar 230 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på sydliga och mellersta sandjordar och lössjord enligt definitionen i handlingsprogrammet och som motsvarar 250 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på annan typ av jord är motiverad på basis av objektiva kriterier som högt nederbördsöverskott, lång vegetationsperiod och god avkastning med stort kväveupptag.
(15)
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.
(16)
Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd som är uppbyggd kring avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status i EU:s vattenförekomster till år 2015. Att minska användningen av gödselmedel är en del av detta mål. Beviljande av undantag enligt detta beslut bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra skyldigheter som följer av det.
(17)
I Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (5) fastställs allmänna bestämmelser för att inrätta infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen, avsedd att användas för gemenskapens miljöpolitik samt för politik och verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in i samband med detta undantag överensstämma med bestämmelserna i detta direktiv. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Nederländerna, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta undantag, i förekommande fall använda sig av den information som erhålls inom ramen för det integrerade systemet för administration och kontroll som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (6).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det undantag som Nederländerna begärde i en skrivelse av den 22 januari 2014 för att tillåta att högre mängder betesgödsel årligen sprids på marken än vad som fastställs i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG beviljas under förutsättning att de villkor som anges i detta beslut uppfylls.
Artikel 2
Definitioner
I detta beslut avses med
1. jordbruksföretag med vall och bete : gård där minst 80 % av den areal som är tillgänglig för gödselspridning utgörs av gräs,
2. betesdjur : nötkreatur (med undantag av gödkalvar), får, getter, hästar, åsnor, hjort och rådjur samt vattenbuffel,
3. jordbruksmark : den areal som ägs, arrenderas eller förvaltas av lantbrukaren genom ett skriftligt kontrakt och för vilken han/hon har ett direkt förvaltningsansvar,
4. gräs : permanent gräsbevuxen mark eller tillfälligt gräsbevuxen mark (i regel mindre än fem år).
Artikel 3
Tillämpningsområde
Detta beslut ska tillämpas på jordbruksföretag med vall och bete från fall till fall och enligt de villkor som anges i artiklarna 4-6.
Artikel 4
Årlig ansökan och åtagande
1. Jordbrukare som vill medges ett undantag enligt detta beslut ska årligen lämna in en ansökan till den behöriga myndigheten.
2. I samband med den årliga ansökan enligt punkt 1 ska de skriftligen åta sig att uppfylla villkoren i artiklarna 5 och 6.
Artikel 5
Spridning av stallgödsel och andra gödselmedel
1. Den mängd stallgödsel från betesdjur som varje år sprids på jordbruksföretag med vall och bete, inklusive gödsel som sprids av djuren själva, får inte överstiga den mängd gödsel som innehåller 230 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på sydliga och mellersta sandjordar och lössjord enligt definitionen i handlingsprogrammet och 250 kg kväve per hektar och år på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark på annan mark, under förutsättning att villkoren i punkterna 2-9 är uppfyllda.
2. Den totala kväve- och fosfattillförseln ska vara anpassad till grödans näringsbehov och kväve- och fosfattillgången i marken. Den totala kväve- och fosfattillförseln får inte överskrida de högsta tillåtna mängder som fastställs i handlingsprogrammet.
3. Användning av fosfat från konstgödsel är inte tillåten på jordbruksföretag som omfattas av undantag enligt detta beslut.
4. För varje jordbruksföretag ska det finnas en gödslingsplan som beskriver växtföljden på jordbruksarealen och den planerade spridningen av stallgödsel och annan kväve- och fosfathaltig gödsel. Den ska finnas tillgänglig på jordbruksföretaget för varje kalenderår senast i juni under det första året och februari för följande år.
5. Gödslingsplanen ska omfatta följande:
a)
Antalet djur och en beskrivning av inhysnings- och lagringssystemen, inklusive lagringskapacitet för gödsel (volym).
b)
En beräkning av kväve- och fosforhalten i det stallgödsel (med avdrag för förluster vid lagring) som produceras vid jordbruksföretaget.
c)
Växtodlingsplanen, med uppgift om arealen för varje skifte med vall- och betesmark och skiften med andra grödor, samt en skiss över de enskilda skiftenas läge.
d)
Grödornas beräknade kväve- och fosforbehov.
e)
Mängd och typ av stallgödsel som levererats till underleverantörer och som inte används på jordbruksföretaget.
f)
Mängd inköpt stallgödsel som används på jordbruksföretaget.
g)
En beräkning av bidraget från mineralisering av organiskt material, baljväxter och atmosfäriskt nedfall samt den mängd kväve som finns i marken vid den tidpunkt då grödan börjar använda den i nämnvärd utsträckning.
h)
Tillförsel av kväve och fosfor från gödsling på varje åker (jordlotter som är likartade i fråga om grödor och jordtyp).
i)
Tillförsel av kväve från konstgödsel och andra gödselmedel på varje åker.
j)
Kalkyler för bedömning av överensstämmelse med normerna för användning av kväve och fosfor.
Planerna ska ses över senast sju dagar efter det att ändringar i jordbruksmetoderna företagits, för att garantera att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna.
6. Gödslingsplaner ska finnas på varje jordbruksföretag. De ska lämnas in till den behöriga myndigheten för varje kalenderår.
7. Gödslingsplanen ska innehålla följande:
a)
Grödarealen.
b)
Antal och typ av kreatur.
c)
Gödselproduktion per djur.
d)
Mängd gödsel som jordbruksföretaget köper in.
e)
Mängd stallgödsel som levereras från jordbruksföretaget och vem mottagaren är.
8. De jordbruksföretag med vall och bete som utnyttjar ett enskilt undantag ska godta att ansökan och gödslingsplanerna kan komma att kontrolleras.
9. Periodiska analyser av kväve- och fosforhalten i jorden ska ske på de jordbruksföretag som omfattas av ett enskilt undantag minst vart fjärde år för varje likartat område på jordbruksföretaget, i fråga om växtföljden och jordegenskaperna.
Kväveanalyser i fråga om mineraliskt kväve och parametrar för att bedöma kvävetillförseln från mineralisering av organiskt material ska ske efter plöjning av gräs för varje likartat område på jordbruksföretaget.
Minimikravet för analyserna i första och andra styckena är en analys per fem hektar mark.
10. Stallgödsel får inte spridas under hösten före vallodling.
Artikel 6
Marktäcke
1. Jordbrukare som omfattas av ett undantag enligt detta beslut ska odla med gräs på 80 % eller mer av de arealer som är disponibla för gödselspridning på jordbruksföretaget.
2. Jordbrukare som medges ett undantag enligt detta beslut ska dessutom vidta följande åtgärder:
a)
Efter majs ska sand- och lössjordar odlas med gräs eller andra grödor som garanterar marktäckning under vintern, i syfte att väsentligt minska läckagepotentialen.
b)
Fånggrödor ska inte plöjas före den 1 februari så att jordbruksmarken garanteras ett växttäcke som återför höstens nitratförluster från de lägre markskikten och begränsar vinterförlusterna.
c)
Gräs på sand- och lössjordar ska plöjas på våren.
d)
Gräs som brutits ska på alla jordarter omedelbart följas av en gröda med högt nitratbehov och gödslingen ska baseras på jordanalys avseende mineraliskt kväve och andra parametrar som erbjuder referenser för uppskattning av mängden kväve som avges från mineralisering av organiskt material i jorden.
e)
Om växtföljden omfattar baljväxter eller andra växter som fixerar atmosfäriskt kväve ska gödselspridningen minskas i motsvarande grad.
3. Genom undantag från punkt c ska plöjning av gräs vara tillåten under hösten för plantering av blomsterlökar.
Artikel 7
Åtgärder mot gödselproduktion
De nationella myndigheterna i Nederländerna ska se till att gödselproduktionen varken när det gäller kväve eller fosfor överstiger produktionsnivån för 2002. Detta innebär att produktionsrättigheter för svin och fjäderfä bibehålls under varaktigheten för det undantag som beviljas genom detta beslut.
Vidare ska de behöriga myndigheterna i Nederländerna se till att en lämplig andel av överskottsgödsel från mejerisektorn behandlas från och med januari 2015.
Artikel 8
Övervakning
1. Varje år ska den behöriga myndigheten framställa kartor som visar andelen jordbruksföretag med betesdrift, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av det individuella undantaget i varje kommun, och kartorna ska uppdateras varje år.
2. Ett övervakningsnät av provtagningspunkter i markvatten, vattendrag och ytnära grundvatten ska upprättas och användas för övervakning av undantagen.
3. Övervakningsnätet, i vilket minst 300 jordbruksföretag som omfattas av individuellt undantag ska ingå, ska vara representativt för alla jordarter (ler-, torv-, sand- och sandiga lössjordar) samt för gödslingsmetoder och växtföljd. Övervakningsnätets sammansättning får inte ändras under den tid som detta beslut gäller.
4. Kartläggningar och regelbundna näringsanalyser ska göras för att samla in uppgifter om lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder på jordbruksföretag som omfattas av enskilda undantag. Dessa uppgifter kan användas för modellbaserade beräkningar av omfattningen av nitratutlakning och fosforförluster från fält där högst 230 kg eller högst 250 kg kväve i form av stallgödsel från betesdjur tillförs per hektar och år.
5. Det övervakningsnät som omfattar ytnära grundvatten, markvatten, dräneringsvatten och vattendrag på jordbruksföretag som ingår i övervakningsnätet ska tillhandahålla uppgifter om koncentrationen av nitrat och fosfor i vatten som lämnar rotzonen och tränger ut i grundvatten- och ytvattensystemet.
6. En stärkt vattenövervakning ska riktas mot områden med avrinning från jordbruket i sandjordar.
Artikel 9
Kontroller
1. Den behöriga nationella myndigheten ska göra administrativa kontroller av alla jordbruksföretag som omfattas av ett individuellt undantag, i syfte att bedöma om den maximala mängden på 230 eller 250 kg kväve per hektar och år från betesgödsel på jordbruksföretag med minst 80 % vall och betesmark har efterlevts och om normerna för spridning av kväve och fosfat och villkoren för markanvändning har iakttagits. Om de nationella myndigheternas kontroll ger vid handen att villkoren i artiklarna 5 och 6 inte är uppfyllda ska den sökande informeras om detta. I sådana fall ska ansökan anses ha avslagits.
2. Det ska upprättas ett kontrollprogram utifrån klarlagda risker och kontrollerna ska ske så ofta som är lämpligt med hänsyn till resultaten av kontrollerna från tidigare år och resultaten av allmänna stickprovskontroller av tillämpningen av den lagstiftning genom vilken direktiv 91/676/EEG genomförs och information som kan tyda på bristande efterlevnad.
Minst 5 % av de jordbruksföretag som omfattas av individuellt undantag ska kontrolleras med avseende på markanvändning, antal djur och gödselproduktion.
Minst 7 % av jordbruksföretagen som omfattas av ett individuellt undantag enligt detta beslut ska bli föremål för fältinspektioner för kontroll av om villkoren i artiklarna 5 och 6 i detta beslut är uppfyllda.
3. De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att de jordbruksföretag som har beviljats undantag enligt detta beslut uppfyller villkoren i det.
Artikel 10
Rapportering
1. De behöriga myndigheterna ska senast i mars varje år lämna in en rapport med följande information:
a)
Uppgifter rörande gödsling för alla jordbruksföretag som omfattas av ett individuellt undantag, inklusive information om skördar och jordtyper.
b)
Utvecklingen i fråga om antalet djur per kategori i Nederländerna och på de jordbruksföretag som omfattas av undantaget.
c)
Utvecklingen inom den nationella gödselproduktionen när det gäller kväve och fosfater i gödsel.
d)
En sammanfattning av resultaten av kontrollerna knutna till utsöndringskoefficienten för gris- och fjäderfägödsel på nationell nivå.
e)
Kartor som visar andelen jordbruksföretag, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av enskilda undantag i varje kommun i enlighet med artikel 8.1.
f)
Resultaten av vattenövervakningen, inklusive uppgifter om trenderna för vattenkvaliteten i grund- och ytvattnet samt om undantagets effekter på vattenkvaliteten.
g)
Uppgifter om koncentrationen av nitrat och fosfor i vatten som lämnar rotzonen och tränger ut i grundvatten- och ytvattensystemet enligt artikel 8.5 och resultaten från den stärkta vattenövervakning av områden med avrinning från jordbruket i sandjordar som avses i artikel 8.6.
h)
Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, och resultaten av modellbaserade beräkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från jordbruksföretag som omfattas av ett enskilt undantag enligt artikel 8.4.
i)
En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om jordbruksföretag som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontrollerna och fältkontrollerna, i enlighet med artikel 9.
2. De rumsliga data som ingår i rapporten ska, i tillämpliga fall, uppfylla kraven i direktiv 2007/2/EG. Vid insamlingen av de nödvändiga uppgifterna, ska Nederländerna, när så är lämpligt, använda den information som erhållits inom ramen för det integrerade systemet för administration och kontroll som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i förordning (EU) nr 1306/2013.
Artikel 11
Tillämpning
Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2017.
Artikel 12
Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.
Utfärdat i Bryssel den 16 maj 2014.