РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 283/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура и за отмяна на Решение № 1336/97/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Телекомуникационните мрежи и услуги все повече се превръщат в инфраструктури на основата на интернет, в които широколентовите мрежи и цифровите услуги са тясно свързани помежду си. Интернет се превръща в налагащата се платформа за комуникация, услуги, образование, участие в социалния и политическия живот, културно съдържание и икономическа дейност. Следователно наличието в цяла Европа на широкоразпространен, високоскоростен, сигурен достъп до интернет и на цифрови услуги в полза на обществения интерес е от съществено значение за социалния и икономическия растеж, конкурентоспособността, социалното приобщаване и вътрешния пазар.
(2)
На 17 юни 2010 г. Европейският съвет одобри Съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която има за цел да очертае пътя за максимално оползотворяване на социалния и икономическия потенциал на информационните и комуникационните технологии. Целта на програмата е да стимулира предлагането и търсенето на конкурентоспособни високоскоростни интернет инфраструктури и интернет базирани цифрови услуги с оглед на напредъка към един истински цифров единен пазар, който е от основно значение за интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж.
(3)
В Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) са определени условията, методите и процедурите за предоставяне на финансово подпомагане от Съюза на трансевропейски мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергийните инфраструктури. Като се има предвид, че съществуват подобни предизвикателства и възможности в секторите, обхванати от Механизма за свързване на Европа (МСЕ), съществува значително поле на действие за оползотворяване на единодействията, включително чрез съчетаване на финансиране по МСЕ с други източници на средства.
(4)
Голям брой презгранични цифрови услуги, чрез които се осъществява обмен между европейските публични администрации с цел подкрепа на политиките на Съюза, вече са факт. При предоставянето на нови решения е важно да се използват съществуващите решения, изпълнявани в рамките на други европейски инициативи, да се избягва дублирането на усилия и да се осигуряват координацията и съгласуваността на подходите и решенията при различните инициативи и политики, например програмата ISA, установена с Решение № 922/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), програмата „Фискалис“, установена с Регламент (ЕС) № 1286/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) и „Хоризонт 2020“, установена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7). По подобен начин, важно е решенията да отговарят на приетите международни и/или европейски стандарти или на отворените спецификации за оперативна съвместимост, конкретно набелязани от Комисията в съответствие с Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8), и на други съответни спецификации и насоки като Европейската рамка за оперативна съвместимост за европейските обществени услуги (ЕРОС).
(5)
Разработването на високоскоростни широколентови мрежи ще се облагодетелства от европейските технически стандарти. Необходими са програми на Съюза за научноизследователска и развойна дейност, както и засилен мониторинг на процедурите за стандартизация, ако Съюзът иска да играе централна роля в телекомуникационната индустрия.
(6)
Съфинансираните по Програмата за конкурентоспособност и иновации (9) мащабни пилотни проекти между държавите-членки като PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX или SPOCS, утвърдиха основни презгранични цифрови услуги на вътрешния пазар въз основа на общи основни градивни елементи, които са в процес на консолидация посредством проекта eSENS. Тези пилотни проекти вече достигнаха степента на зрелост, необходима за масовото им въвеждане, или ще я достигнат в близко бъдеще. Съществуващите проекти от общ интерес вече доказаха несъмнената добавена стойност на действията на европейско равнище, например в сферата на културното наследство (Europeana), закрилата на децата (програмата „По-безопасен интернет“), социалната сигурност (EESSI), като същевременно бяха предложени и други такива проекти, например в сферата на защитата на потребителите (онлайн решаване на спорове).
(7)
Що се отнася до инфраструктурите за цифрови услуги, основните градивни елементи следва да имат приоритет пред останалите инфраструктури за цифрови услуги, тъй като те са предпоставка за последните. Инфраструктурите за цифрови услуги следва, inter alia, да създават европейска добавена стойност и да отговарят на доказани нужди. Те следва да бъдат достатъчно зрели с оглед на тяхното внедряване - както в техническо, така и в оперативно отношение - и това да бъде доказано по-специално чрез успешно изпълнени пилотни проекти. Те следва да почиват на конкретен план за постигане на устойчивост с цел да се осигури средно- до дългосрочна експлоатация на основните платформи за услуги и извън МСЕ. Поради това финансовото подпомагане в рамките на настоящия регламент следва, когато е възможно, да бъде прекратявано постепенно във времето и по целесъобразност да бъде мобилизирано финансиране от източници извън МСЕ.
(8)
Инфраструктурите за цифрови услуги, необходими за изпълнението на правни задължения съгласно правото на Съюза и/или чрез които се разработват или осигуряват основни градивни елементи с потенциално голямо въздействие върху изграждането на паневропейски публични услуги, е важно да бъдат финансирани, с цел да се окаже подкрепа на множествени инфраструктури за цифрови услуги и с течение на времето постепенно да се изгради европейска екосистема за оперативна съвместимост. Правни задължения в този контекст означава конкретни разпоредби, изискващи разработването или използването на инфраструктури за цифрови услуги или резултати, които могат да бъдат постигнати единствено чрез европейски инфраструктури за цифрови услуги.
(9)
Europeana и програмата „По-безопасен интернет за децата“, като добре установени инфраструктури за цифрови услуги, следва да се ползват с приоритет за финансиране. По-специално продължаването на финансирането от Съюза за МСЕ от други програми на Съюза следва да бъде осигурено през първите години от многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г., установена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (10), за да се създаде възможност за непрекъснатото и успешно предоставяне на услуги на същото ниво, както е предвидено в настоящата схема на финансиране. На 10 май 2012 г. Съветът подчерта огромното значение на това да бъде осигурена дългосрочната жизнеспособност на Europeana, включително по отношение на нейното управление и финансиране (11).
(10)
Следва да бъде осигурена безопасна, приобщаваща и положителна онлайн среда за децата и младите хора. Като решаваща мярка за защита и утвърждаване на правата на детето в онлайн средата, следва да бъде осигурено функционирането на програмата „По-безопасен интернет“ след 2014 г. Чрез прилагането на настоящия регламент, изпълнението на Европейската стратегия за по-добър интернет за децата на равнището на Съюза, както и на равнището на държавите-членки, следва да бъде финансово подпомагано, особено що се отнася до центровете за по-безопасен интернет (SIC) в държавите-членки. Дейностите на SIC, включително звената за осведомяване и другите дейности за повишаване на осведомеността, телефонните линии в помощ на децата, родителите и социалните работници за това как децата да използват най-правилно интернет, както и горещи линии за съобщаване на съдържание в интернет, свързано със сексуална злоупотреба с деца, са основен елемент и предпоставка за успеха на тази стратегия.
(11)
В бъдещ правен акт на Съюза относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар трябва да се определят подробно изискванията и условията за взаимното признаване на ключовите елементи, наричани по-нататък основните градивни елементи на инфраструктурата за цифрови услуги. Този акт ще обхваща няколко от най-важните градивни елементи, т.е. електронната идентификация и електронния подпис като част от проектите от общ интерес, изложени в приложението към настоящия регламент.
(12)
Реализираните инфраструктури за цифрови услуги, съгласно Решение 922/2009/ЕО ще улеснят електронното презгранично и междусекторно взаимодействие между европейските публични администрации. Това, от своя страна, ще даде възможност за предоставянето на основни услуги в области, inter alia, като електронната идентификация и удостоверяване на автентичността и електронните поръчки, презграничната взаимосвързаност на бизнес регистрите, оперативно съвместимите електронни презгранични здравни услуги, както и презграничното сътрудничество в областта на киберсигурността, като по този начин ще допринесе за изграждането на цифровия единен пазар. Подобно взаимодействие между администрациите ще се постигне чрез създаването и/или усъвършенстването на оперативно съвместимите основни платформи за услуги, които стъпват върху съществуващите общи основни градивни елементи и/или осигуряващи допълнителни основни градивни елементи, които са от първостепенно значение за разработването на други основни платформи за услуги, и на свързаните с тях общи услуги, които свързват националните инфраструктури с основните платформи за услуги с цел предоставяне на презгранични цифрови услуги.
(13)
Държавите-членки следва да насърчават местните и регионалните органи да се ангажират изцяло и ефективно с управлението на инфраструктурите за цифрови услуги и да гарантират, че при проектите от общ интерес във връзка с презграничното предоставяне на електронни административни услуги се отчитат препоръките на ЕРОС.
(14)
В резолюцията си от 6 юли 2011 г.„Европейският широколентов достъп: да инвестираме в стимулиран от цифровите технологии растеж“ (12) Европейският парламент акцентира върху това, че широколентовите услуги са от основно значение за конкурентоспособността на промишлеността на Съюза и имат огромен принос за икономическия растеж в Съюза, за социалното сближаване и за създаването на качествена заетост. Инвестирането в съвременни и съответстващи на бъдещето технологии е от решаващо значение, ако Съюзът иска да бъде източник на иновации, знания и услуги.
(15)
Европейски пазар, на който близо 500 милиона души са свързани към високоскоростна широколентова мрежа, би действал като движеща сила за развитието на вътрешния пазар, създавайки уникална в световен мащаб критична маса от потребители, отваряйки нови възможности за всички региони, предоставяйки повече стойност на всеки отделен потребител, а на Съюза - способността да бъде водеща в световен мащаб икономика, основана на знанието. Бързото разпространение на високоскоростните широколентови мрежи е решаващо за развитието на производителността на Съюза и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, като например здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(16)
Комбинацията от нови възможности в инфраструктурата и нови иновативни и оперативно съвместими услуги следва да задвижи един „добродетелен кръг“, насърчавайки нарастващото търсене на високоскоростен широколентов достъп, на което би било добре да се откликне от търговска гледна точка.
(17)
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се посочва, че до 2020 г. всички европейци следва да имат достъп до интернет със скорост от над 30 Mbps и най-малко 50 % от европейските домакинства следва да имат интернет връзка със скорост над 100 Mbps.
(18)
Предвид бързото развитие на цифровите услуги и приложенията, изискващи все по-бърза интернет връзка, и бързата еволюция на съвременните технологии, които позволяват това, е целесъобразно в рамките на оценката на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа да се предвиди възможността за преразглеждане на целите в сферата на широколентовия достъп за 2020 г., така че да се направи необходимото Съюзът да разполага с конкурентоспособни широколентови скорости в сравнение с останалите икономики в света.
(19)
Част от проектите в областта на широколентовия достъп следва да бъдат по-амбициозни, да преследват по-високи скорости и по този начин да послужат като пилотни проекти за по-бързо свързване и като модели с потенциал за репродуциране.
(20)
В резолюцията си от 12 септември 2013 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за растеж, мобилност и заетост: време е за ускорени действия, Европейският парламент подчертава, че една от преразгледаните ориентирани към бъдещето цели на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа за 2020 г. трябва да бъде свързването на всички домакинства в Съюза с широколентова връзка от 100 Mbps и най-малко 50 % от домакинствата да имат интернет връзка със скорост 1 Gbps или по-висока.
(21)
Частният сектор следва да има водещата роля при внедряването и модернизирането на широколентовите мрежи и да се подкрепя от благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба. Там, където частните инвестиции не достигат, държавите-членки следва да положат необходимите усилия за постигане целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Публичното финансово подпомагане за широколентовите технологии следва да се ограничава до програми или инициативи, насочени към проекти, които не могат да бъдат финансират само от частния сектор и по отношение на които това е потвърдено от предварителни оценки, посочващи неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(22)
Финансовите инструменти за широколентовите мрежи не трябва да нарушават неправомерно конкуренцията, да изтласкват частните инвестиции или да лишават частните оператори от стимули за инвестиране. Тези инструменти трябва по-специално да съответстват на членове 101, 102, 106 и 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), както и, ако е необходимо, на насоките на ЕС за прилагането на правилата за държавната помощ по отношение на бързото разполагане на широколентовите мрежи.
(23)
Публичното финансиране за широколентовите мрежи трябва да се изразходва единствено за инфраструктури, които отговарят на приложимото право, по-специално правото в областта на конкуренцията, както и на задълженията по отношение на достъпа съгласно Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(24)
Тъй като финансовите ресурси, които са на разположение в рамките на МСЕ, са ограничени, финансовото подпомагане следва да се концентрира върху създаването на механизми за финансиране на равнището на Съюза, които да привличат допълнителни инвестиции, да насърчават мултиплициращия ефект и по-този начин да способстват за ефикасното използване с цел инвестиции на частни и други публични средства. Този подход дава възможност бизнесът и институционалните действащи лица да дават принос, който да е доста над равнищата на финансиране, пряко допустими по линия на МСЕ.
(25)
С оглед на ограничените финансови ресурси по линия на МСЕ и с цел да се осигури подходящо финансиране за инфраструктурите за цифрови услуги, общата сума на отпуснатите от бюджета средства за широколентов достъп не следва да надвишава минимума, необходим за реализирането на икономически ефективна интервенция, което следва да бъде определено посредством предварителна оценка, която взема предвид, inter alia, вида на предвидените финансови инструменти, потенциалния лостов ефект за портфейла на проекти с минимална ефективност, както и условията на пазара.
(26)
Подкрепата от МСЕ за внедряването на широколентовите технологии следва да допълва подпомагането, предоставено в рамките на други програми и инициативи на Съюза, в т.ч. европейските структурни и инвестиционни фондове, когато предварителна оценка установи неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации и когато управляващите органи вземат такова решение. Финансовото подпомагане от МСЕ за внедряването на широколентовите технологии следва да допринася към усилията на държавите-членки както пряко, така и чрез осигуряването на инвестиционен механизъм за доброволно, специално заделено финансиране от други източници, в т.ч. европейските структурни и инвестиционни фондове, и така да даде възможност на държавите-членки, с цел повишаване на ефективността на публичните разходи, да се възползват от ноу-хауто и ефектите от мащаба на управляваните от Съюза схеми.
(27)
С цел да се осигури най-добрата икономическа ефективност и като се имат предвид ограничените ресурси, следва да има финансиране от МСЕ за проекти, които разчитат на най-подходящата за конкретния проект технология, могат да спомогнат за стимулирането на иновативни бизнес модели и имат голям потенциал за репродуциране. Когато проектите се финансират чрез доброволни вноски по линия на МСЕ като европейските структурни и инвестиционни фондове или чрез национално или регионално финансиране, критериите за допустимост следва да са по-гъвкави и да отчитат конкретната ситуация и условията в сферата, за която е предвидено въпросното финансиране.
(28)
Съюзът може да подкрепя внедряването на широколентови мрежи, които допринасят за целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа във всички видове области. Ограничаването на „цифровото разделение“ и разрастването на цифровото приобщаване са важна цел на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Затова всички действия на Съюза в областта на широколентовите мрежи следва да са насочени към задоволяването на специалните нужди на крайградските, селските и по-специално рядко населените и по-слабо развитите райони, в които е необходимо да бъдат осигурени връзки. Това включва внедряването на широколентови мрежи за свързване на острови, труднодостъпни вътрешни райони, планински, отдалечени и периферни региони, включително островни държави-членки с централните региони на Съюза и/или действия за повишаване на надеждността и качеството на връзките между тези райони и централните региони на Съюза.
(29)
За да приключи изграждането на цифровия единен пазар, следва да се насърчава съвместимостта между МСЕ и националните и регионалните действия в сферата на широколентовите мрежи.
(30)
Формите на финансова подкрепа при изпълнението на настоящия регламент следва да бъдат съобразени с характеристиките на въпросните действия. Например в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги основните платформи за услуги, които не могат да бъдат финансирани от други източници, следва да бъдат определени като приоритетни за финансиране чрез обществени поръчки или - по изключение - чрез безвъзмездни средства, докато общите услуги следва да получат единствено ограничено подпомагане от МСЕ. Освен това при всяко финансово подпомагане от МСЕ стремежът следва да бъде към ефективно използване на средствата на Съюза и поради това широколентовите мрежи следва да получат подкрепа от финансови инструменти, които осигуряват привличане на повече средства в сравнение със схемите за безвъзмездни средства.
(31)
Интервенцията по настоящия регламент следва да има за цел постигането на единодействия и оперативна съвместимост между различните проекти от общ интерес, описани в приложението, както и с други инфраструктури, включително транспортни и енергийни инфраструктури, подкрепени от МСЕ, със съответните научноизследователски инфраструктури, подкрепени, inter alia, от „Хоризонт 2020“, и съответните инфраструктури, подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове, като същевременно се избягва дублирането и ненужната административна тежест.
(32)
Финансовото подпомагане на проектите от общ интерес следва да се допълва от хоризонтални действия, включително от техническа помощ, мерки за стимулиране на търсенето и за координация, които следва да имат за цел максималното въздействие на интервенцията от страна на Съюза.
(33)
При заделянето на средства за интервенцията в областта на широколентовите мрежи Комисията следва да отчита надлежно резултатите от оценките на съществуващите финансови инструменти на Съюза.
(34)
Комисията следва да се подпомага от експертна група от представители на всички държави-членки, с която да се провеждат консултации и която да допринася, inter alia, за мониторинга на изпълнението на настоящия регламент, планирането, оценката и разрешаването на свързаните с изпълнението проблеми.
(35)
Експертната група следва да си сътрудничи и с органите, ангажирани с прилагането на настоящия регламент, например местните и регионалните органи, доставчиците на интернет, администраторите на публични мрежи и производителите на компоненти, както и с националните регулаторни органи и Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (BEREC), създаден с Регламент (ЕО) № 1211/2009 на Европейския парламент и на Съвета (15).
(36)
С Регламент (ЕС) № 1316/2013 се създава Комитет за координация на МСЕ, който е и комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (16). С Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Комисията се предоставят правомощията да приема съгласно процедурата по разглеждане годишни и многогодишни работни програми, включително в сектора на телекомуникациите, който е предмет на настоящия Регламент. Във връзка с това е важно е да се поясни, че при обсъждането на въпроси, свързани с настоящия регламент, по-специално проекти на годишни и многогодишни работни програми, държавите-членки следва да бъдат представлявани в Комитета за координация на МСЕ от експерти от сектора на телекомуникационната инфраструктура,
(37)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно координираното развитие на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната структура, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради презграничния характер на подкрепяните инфраструктури и последиците за цялата територия на Съюза, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(38)
С цел подкрепа на проекти от общ интерес в сектора на транспорта, телекомуникационната и енергийната инфраструктура, Регламент (ЕС) № 1316/2013 определя условията, методите и процедурите за предоставяне на финансова подкрепа на Съюза на трансевропейските мрежи. Той определя също така разбивката на средствата, налични съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 в трите сектора. Регламент (ЕС) № 1316/2013 е приложим от 1 януари 2014 г. Поради това е уместно да се съгласува прилагането на настоящия регламент с прилагането на Регламент (ЕС) № 1316/2013 и с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(39)
Решение № 1336/97/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17) следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
1. Настоящият регламент установява насоки за навременното разгръщане и оперативната съвместимост на проекти от общ интерес в сферата на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура.
2. С настоящия регламент се определят по-специално:
а)
целите и оперативните приоритети на проектите от общ интерес;
б)
набелязването на проектите от общ интерес;
в)
критериите, спрямо които действията, допринасящи за проектите от общ интерес, се определят като допустими за финансово подпомагане от Съюза в съответствие с Регламент (ЕС) № 1316/2013 за тяхното разработване, внедряване, разгръщане, взаимно свързване и оперативна съвместимост;
г)
приоритетите за финансиране на проектите от общ интерес.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, съдържащи се в член 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
2. За целите на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 1316/2013 се прилагат и следните определения:
а)
„телекомуникационна инфраструктура“ означава широколентови мрежи и инфраструктури за цифрови услуги;
б)
„инфраструктурите за цифрови услуги“ означава инфраструктури, които дават възможност по електронен път, обикновено чрез интернет, да се предоставят мрежови услуги, осигуряващи трансевропейски оперативно съвместими услуги от общ интерес за гражданите, предприятията и/или публичните органи, и които включват основни платформи за услуги и общи услуги;
в)
„основни градивни елементи“ означава базови инфраструктури за цифрови услуги, които са ключови елементи, използвани на свой ред в по-сложни инфраструктури за цифрови услуги;
г)
„основни платформи за услуги“ означава центрове на инфраструктурите за цифрови услуги, които имат за цел да осигурят трансевропейски връзки, достъп и оперативна съвместимост, и които са отворени за държавите-членки и могат да бъдат отворени и за други субекти;
д)
„общи услуги“ означава портални услуги, които свързват една или няколко национални инфраструктури към основна(и) платформа(и) за услуги;
е)
„широколентови мрежи“ означава жични и безжични мрежи за достъп, помощна инфраструктура и основни мрежи, способни да предоставят връзки с много висока скорост;
ж)
„хоризонтални действия“ означава проучвания и действия за подкрепа на програмата съгласно определението съответно в член 2, точки 6 и 7 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Член 3
Цели
1. Проектите от общ интерес допринасят за постигането на общите цели, посочени в член 3 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
2. В допълнение към общите цели проектите от общ интерес преследват една или няколко от следните конкретни цели:
а)
икономически растеж и подкрепа за завършването и функционирането на вътрешния пазар в подкрепа на конкурентоспособността на европейската икономика, включително на малките и средните предприятия (МСП);
б)
подобрения в ежедневието на гражданите, предприятията и публичните органи на всяко равнище чрез насърчаване на широколентовите мрежи, взаимната свързаност и оперативната съвместимост на националните, регионалните и местните широколентови мрежи, както и на недискриминационния достъп до такива мрежи и цифровото приобщаване.
3. За постигането на целите, посочени в параграфи 1 и 2, допринасят следните оперативни приоритети:
а)
оперативна съвместимост, свързаност, устойчиво внедряване, експлоатация и модернизиране на трансевропейските инфраструктури за цифрови услуги, както и координация на европейско равнище;
б)
ефективен приток на частни и публични инвестиции, които да стимулират внедряването и модернизирането на широколентови мрежи с оглед на приноса към постигането на целите за осигуряване на широколентов достъп от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа.
Член 4
Проекти от общ интерес
1. Проектите от общ интерес по-специално:
а)
имат за цел създаването и/или усъвършенстването на оперативно съвместими и, когато е възможно, международно съвместими основни платформи за услуги, съпътствани от общи услуги за инфраструктури за цифрови услуги;
б)
осигуряват ефективни механизми за инвестиции в сферата на широколентовите мрежи, привличат нови категории инвеститори и организатори на проекти и насърчават възпроизвеждането на иновативни проекти и бизнес модели.
2. Проектите от общ интерес могат да обхващат целия цикъл, включително проучвания за приложимост, изпълнение, непрекъсната работа и модернизиране, координиране и оценка.
3. Проектите от общ интерес могат да получават подкрепа от хоризонтални действия.
4. Проектите от общ интерес и действията, допринасящи за тяхното осъществяване, са описани по-подробно в приложението.
Член 5
Методи на интервенция
1. В сферата на инфраструктурите за цифрови услуги основните платформи за услуги се изграждат най-вече от Съюза, докато общите услуги се изграждат от страните, свързани към съответната основна платформа за услуги. Инвестициите в широколентови мрежи се осъществяват предимно от частния сектор с подкрепата на благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба. Публична подкрепа за широколентови мрежи се предоставя само в случаи на неефективност на пазара или на неоптимални инвестиционни ситуации.
2. Държавите-членки и другите субекти, отговарящи за изпълнението на проектите от общ интерес или даващи принос към него, се насърчават да предприемат мерките, необходими за улесняване на изпълнението на проектите от общ интерес. Окончателното решение за изпълнението на проект от общ интерес, което има отношение към територията на дадена държава-членка, се взема след одобрение от тази държава-членка.
3. Действията, допринасящи към проектите от общ интерес, които изпълняват критериите по член 6 от настоящия регламент, са допустими за финансова подкрепа от Съюза при условията и от инструментите в рамките на Регламент (ЕС) № 1316/2013. Финансовата подкрепа се предоставя в съответствие с приложимите правила и процедури, приети от Съюза, приоритетите за финансиране, определени в член 6 от настоящия регламент, и наличието на ресурси, като се отчитат конкретните нужди на бенефициерите.
4. Действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, се подпомагат от:
а)
обществени поръчки; и/или
б)
безвъзмездни средства.
5. Действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на широколентовите мрежи, се подпомагат от:
а)
финансови инструменти съгласно определението от Регламент (ЕС) № 1316/2013, които са отворени за допълнителен принос от други сектори на МСЕ, други инструменти, програми и бюджетни редове от бюджета на Съюза, държавите-членки, включително регионални и местни органи, и всякакви други инвеститори, включително частни инвеститори в съответствие с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013; и /или
б)
съчетание от финансови инструменти и безвъзмездни средства от публични източници, различни от МСЕ, били те публични източници от Съюза или национални.
6. Хоризонталните действия се подпомагат от:
а)
обществени поръчки; и/или
б)
безвъзмездни средства.
7. Общият размер на сумата от бюджета, заделена за финансови инструменти в сферата на широколентовите мрежи, не трябва да надвишава минимума, необходим за осъществяване на рентабилни интервенции, които се определят въз основа на предварителните оценки, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Тази сума се равнява на 15 % от финансовия пакет за сектора на телекомуникациите, посочен в член 5, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
8. Най-малко една трета от проектите в сферата на широколентовите мрежи, които получават финансова подкрепа по линия на настоящия регламент, трябва да са насочени към широколентова скорост над 100 Mbps.
9. След представянето на доклада, посочен в член 8, параграф·6, Европейският парламент и Съветът могат по предложение на Комисията да преразгледат сумата, определена съгласно параграф 7 от настоящия член, и съотношението на проектите, посочен в параграф 8 от настоящия член.
10. Когато подкрепата от МСЕ допълва европейските структурни и инвестиционни фондове и друга пряка публична подкрепа, постигането на положителни взаимодействия между действията по МСЕ и подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове може да бъде подсилено чрез използване на съответен механизъм за координация.
Член 6
Критерии за допустимост и приоритети за финансиране
1. За да бъдат допустими за финансиране, действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, трябва да отговарят на всеки от следните критерии, за да бъдат допустими за финансиране:
а)
да са достигнали достатъчен етап на зрялост, за да бъдат внедрени, и това да бъде доказано по-специално чрез успешни пилотни проекти в рамките на програми като програмите на Съюза, отнасящи се до иновациите и научноизследователската дейност;
б)
да допринасят към политиките и дейностите на Съюза в подкрепа на вътрешния пазар;
в)
да създават европейска добавена стойност и да имат стратегия и планиране за дългосрочна устойчивост - където е подходящо чрез източници на финансиране, различни от МСЕ, - чието качество трябва да бъде доказано от оценки на осъществимостта и на разходите и ползите; Тази стратегия се актуализира при необходимост;
г)
да отговарят на международните и/или европейските стандарти или на отворени спецификации и насоки за оперативна съвместимост, например на Европейската рамка за оперативна съвместимост, и използват умело съществуващите решения.
2. Подборът на действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, които да бъдат финансирани по линия на МСЕ, както и определянето на равнището на финансиране, се извършват като част от годишна работна програма, посочена в член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
3. На финансирането на основни градивни елементи, които са от решаващо значение за разработването, внедряването и експлоатацията на други инфраструктури за цифрови услуги, посочени в раздел 1.1 от приложението, или чиито перспективи за използване в тези отношения могат да бъдат доказани, се отдава първостепенен приоритет.
4. На другите инфраструктури за цифрови услуги в подкрепа на правото, политиките и програмите на Съюза, които са изброени в раздели 1.2 и 1.3 от приложението, и които, ако е възможно, стъпват върху съществуващи основни градивни елементи, се отдава второстепенен приоритет.
5. Подкрепата за основни платформи за услуги има приоритет пред общите услуги.
6. Въз основа на целите, предвидени в член 3 от настоящия регламент, описанието на проектите от общ интерес в приложението към настоящия регламент и в зависимост от наличния бюджет, в годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013, могат да се определят допълнителни критерии за допустимост и приоритетност в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги.
7. За да бъдат допустими за финансиране, действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на широколентовите мрежи, трябва да отговарят на всеки един от следните критерии:
а)
да имат значителен принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа;
б)
степента им на проектна разработка и подготовка да бъде достатъчна и да почива върху ефективни механизми за изпълнение;
в)
да работят за преодоляване на неефективността на пазара или на неоптималните инвестиционни ситуации;
г)
да не водят до смущения на пазара или изтласкване на частните инвестиции;
д)
да използват технология, която се счита за най-подходяща за удовлетворяване на потребностите на въпросната географска област, като се отчитат географските, социалните и икономическите фактори въз основа на обективни критерии и в съответствие с принципа за технологичен неутралитет;
е)
да внедряват най-подходящата за конкретния проект технология, като същевременно предлагат най-добрия баланс между технологиите последно поколение по отношение на капацитета на потока от данни, сигурността на предаване, устойчивостта на мрежата и ефективността на разходите;
ж)
да притежават голям потенциал за последващо възпроизвеждане и/или да се базират на иновативни бизнес модели.
8. Изпълнението на критериите, посочени в буква ж) от параграф 7 от настоящия член, не се изисква по отношение на проекти, финансирани от допълнителен, специално заделен принос, предоставен в съответствие с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
9. За да бъдат допустими за финансиране, хоризонталните действия трябва да отговарят на следните критерии:
а)
да подготвят или подкрепят действия по изпълнението по отношение на внедряването, управлението и разрешаването на съществуващи или нововъзникващи проблеми;
б)
да създават ново търсене на инфраструктури за цифрови услуги.
Член 7
Сътрудничество с трети държави и международни организации
1. Съюзът може да установява контакти, да участва в дискусии, да обменя информация и да си сътрудничи с публични органи или всякакви други организации в трети държави, за да постигне някоя от целите, преследвани с настоящия регламент. Наред с останалите цели това сътрудничество трябва да преследва и целта да се спомага за налагането на оперативната съвместимост между мрежите в областта на телекомуникационната инфраструктура в Съюза и сходни мрежи в трети държави.
2. Държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които членуват в Европейското икономическо пространство (ЕИП), могат да участват в сектора на МСЕ, който обхваща телекомуникационната инфраструктура, в съответствие с условията, определени в Споразумението за ЕИП.
3. Чрез дерогация от член 8, параграф 3 и член 9, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1316/2013присъединяващите се държави и страните кандидатки, които се ползват от предприсъединителна стратегия, могат да участват в сектора на МСЕ, който обхваща телекомуникационната инфраструктура, в съответствие със споразуменията, които са подписали със Съюза.
4. За целите на участието на държавите от ЕАСТ секторът на МСЕ, обхващащ телекомуникационната инфраструктура, се разглежда като отделна програма.
Член 8
Обмен на информация, наблюдение и докладване
1. Въз основа на информацията, получена по член 22, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1316/2013, държавите-членки и Комисията обменят информация и най-добри практики за напредъка, постигнат по прилагането на настоящия регламент. Когато е целесъобразно, държавите-членки ангажират в процеса местните и регионалните органи. Комисията публикува годишен обзор на тази информация и го предава на Европейския парламент и на Съвета.
2. Комисията провежда консултации с експертна група и се подпомага от нея, като тя е съставена от по един представител от всяка държава-членка. Експертната група подпомага Комисията по-специално в:
а)
следенето на изпълнението на настоящия регламент;
б)
отчитането на националните планове и националните стратегии, където има такива;
в)
предприемането на мерки за оценка на изпълнението на работните програми на финансово и техническо равнище;
г)
разрешаване на съществуващи или нововъзникващи проблеми в изпълнението на проектите;
д)
формулирането на стратегически насоки преди изготвянето на годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013, по-специално във връзка с подбора и оттеглянето на действия, допринасящи към проекти от общ интерес, и с определянето на разбивката на бюджета, както и с преразглеждането на тези работни програми.
3. Експертната група може да обсъжда и всякакви други въпроси, отнасящи се до разработването на трансевропейски мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура.
4. Комисията информира експертната група за постигнатия напредък в изпълнението на годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
5. Експертната група осъществява сътрудничество със субектите, участващи в планирането, развитието и управлението на цифровите мрежи и услуги, както и с други имащи отношение участници.
Комисията и другите субекти, които отговарят за изпълнението на настоящия регламент, като например Европейската инвестиционна банка, отделят специално внимание на коментарите на експертната група.
6. Във връзка с междинната и с последващата оценка на Регламент (ЕС) № 1316/2013, както е предвидено в член 27 от посочения регламент и с помощта на експертната група Комисията публикува доклад за напредъка в изпълнението на настоящия регламент. Този доклад се представя на Европейския парламент и на Съвета.
7. В доклада се предоставя оценка на постигнатия напредък в разработването и изпълнението на проекти от общ интерес, включително дали са били налице закъснения в изпълнението и трудности, както и информация за поетите задължения и плащанията.
8. В доклада Комисията оценява също дали обхватът на проектите от общ интерес продължава да отразява технологичното развитие и иновациите, както и новостите в регулаторната или пазарната среда и дали с оглед на тези новости и на необходимостта от дългосрочна устойчивост финансирането за някои от подкрепените проекти от общ интерес следва да бъде постепенно оттеглено или набавено по други начини. За проекти, за които е вероятно да окажат значително въздействие върху околната среда, тези доклади включват анализ на въздействието върху околната среда, като се вземат предвид, където е уместно, нуждите във връзка с адаптацията към изменението на климата и ограничаването на последствията от него, както и устойчивостта на бедствия. Такава оценка може да бъде проведена и по всяко друго време, когато бъде счетено за уместно.
9. Постигането на конкретните цели, посочени в член 3, се измерва с последващи оценки, inter alia, въз основа на:
а)
наличието на инфраструктури за цифрови услуги, измерени по броя на държавите-членки, свързани към всяка инфраструктура за цифрови услуги;
б)
процента на гражданите и стопанските субекти, които използват инфраструктури за цифрови услуги, и наличието на подобни услуги в презгранични условия;
в)
обема на инвестициите, привлечени в сферата на широколентовите технологии, и техния лостов ефект, за проектите, финансирани със средства от публични източници, както е посочено в член 5, параграф 5, буква б).
Член 9
Отмяна
Решение № 1336/97/ЕО се отменя.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 283/2014
av den 11 mars 2014
om riktlinjer för transeuropeiska nät på området för telekommunikationsinfrastruktur och om upphävande av beslut nr 1336/97/EG
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 172,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och
av följande skäl:
(1)
Telekommunikationsnät och -tjänster blir i allt högre grad internetbaserade infrastrukturer, där bredbandsnät och digitala tjänster har ett nära samband. Internet är på väg att bli den dominerande plattformen för kommunikation, tjänster, utbildning, deltagande i samhällsliv och politik, kulturellt innehåll samt affärsverksamhet. Därför är den transeuropeiska tillgången till omfattande, säker internetuppkoppling med hög hastighet och digitala tjänster i allmänhetens intresse av avgörande betydelse för den sociala och ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften, den sociala integrationen och den inre marknaden.
(2)
Den 17 juni 2010 gav Europeiska rådet sitt stöd till kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 om en digital agenda för Europa, som syftar till att lägga upp en plan för att maximera informations- och kommunikationsteknikens sociala och ekonomiska potential. Den syftar till att stimulera tillgång och efterfrågan på konkurrenskraftig infrastruktur för höghastighetsinternet och internetbaserade digitala tjänster med sikte på utvecklingen mot en verklig digital inre marknad, vilket är en förutsättning för smart och hållbar tillväxt för alla.
(3)
I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 (4) fastställs villkoren, metoderna och förfarandena för finansiellt stöd från unionen till transeuropeiska nät inom sektorerna transport, telekommunikation och energinfrastrukturer. I och med att det finns samma typ av utmaningar och möjligheter inom de sektorer som omfattas av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), finns det stort utrymme för att utnyttja synergieffekter, inbegripet genom att kombinera finansiering från FSE med andra finansieringskällor.
(4)
Det finns redan ett stort antal gränsöverskridande digitala tjänster för utbyten mellan europeiska offentliga förvaltningar till stöd för unionspolitik. Vid tillhandahållande av nya lösningar är det viktigt att utnyttja befintliga lösningar som införts inom ramen för andra europeiska initiativ, att undvika dubbelarbete och att säkerställa samordning och anpassning av metoder och lösningar inom olika initiativ och politiska strategier, såsom ISA-programmet inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 922/2009/EG (5) Fiscalis-programmet inrättatat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2013 (6) och Horisont 2020 inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (7). Det är likaledes viktigt att lösningarna överensstämmer med antagna internationella och/eller europeiska standarder eller öppna specifikationer för interoperabilitet, särskilt de som fastställs av kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (8), och andra relevanta specifikationer och riktlinjer, som det europeiska ramverket för interoperabilitet för europeiska offentliga tjänster.
(5)
Utvecklingen av bredbandsnät med hög hastighet kommer att dra nytta av europeiska tekniska standarder. Om unionen ska spela en framträdande roll inom telekommunikationssektorn, behöver unionen satsa på forsknings- och utvecklingsprogram och ökad övervakning av standardiseringsförfaranden.
(6)
Storskaliga pilotprojekt mellan medlemsstater som samfinansieras av programmet för konkurrenskraft (9) och innovation, såsom Peppol, Stork, epSOS, eCodex och Spocs, har validerat viktiga gränsöverskridande digitala tjänster på den inre marknaden, baserade på gemensamma byggstenar, vilka håller på att befästas genom eSENS-projektet. Dessa pilotprojekt har redan kommit så långt i utvecklingen att de nu eller inom en nära framtid kan införas. Befintliga projekt av gemensamt intresse har redan visat att det finns ett klart mervärde med åtgärder på europeisk nivå, t.ex. inom områdena kulturarv (Europeana), skydd av barn (säkrare internet) och social trygghet (EESSI), medan andra projekt har föreslagits, t.ex. inom området konsumentskydd (ODR).
(7)
När det gäller infrastrukturer för digitala tjänster bör byggstenarna ha företräde framför andra infrastrukturer för digitala tjänster, eftersom de är en förutsättning för dessa. Infrastrukturer för digitala tjänster bör bland annat skapa ett europeiskt mervärde och tillgodose styrkta behov. De bör vara tillräckligt utvecklade, både tekniskt och operativt, för att kunna införas, vilket bör ha visats genom lyckade pilotprojekt. De bör baseras på en konkret hållbarhetsplan som säkerställer driften av kärnplattformar på medellång till lång sikt, även efter FSE. Finansiellt stöd inom ramen för denna förordning bör därför när så är möjligt fasas ut över tiden, och andra finansieringskällor än FSE bör mobiliseras när så är lämpligt.
(8)
Det är viktigt att finansiera infrastrukturer för digitala tjänster som krävs för att fullgöra rättsliga förpliktelser enligt unionsrätten och/eller som utvecklar eller tillhandahåller byggstenar, med stora potentiella effekter på utvecklingen av paneuropeiska offentliga tjänster, så att man stöder många infrastrukturer för digitala tjänster och gradvis bygger upp ett europeiskt ekosystem för interoperabilitet. I detta sammanhang avser rättsliga förpliktelser särskilda bestämmelser som kräver antingen utveckling eller användning av infrastruktur för digitala tjänster eller som kräver resultat som endast kan uppnås genom europeiska infrastrukturer för digitala tjänster.
(9)
Väletablerade infrastrukturer för digitala tjänster, Europeana och säkrare internet för barn bör prioriteras när det gäller finansiering. Framför allt bör kontinuiteten i unionens finansiering från andra unionssprogram till FSE säkerställas under de första åren av den fleråriga budgetram för perioden 2014-2020 som fastställs genom rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (10) för att möjliggöra ett oavbrutet och framgångsrikt tillhandahållande av tjänster på samma nivå som inom ramen för det nuvarande finansieringsprogrammet. Den 10 maj 2012 betonade rådet den avgörande betydelsen av att säkerställa den långsiktiga genomförbarheten för Europeana inbegripet vad beträffar styrning och finansiering. (11)
(10)
En säker, inkluderande och positiv onlinemiljö för barn och ungdomar bör säkerställas. Som en avgörande åtgärd för att skydda och stärka barns rättigheter i onlinemiljön bör verksamheten i programmet för ett säkrare internet säkerställas efter 2014. Genom genomförande av denna förordning bör genomförandet av den europeiska strategin för ett bättre internet för barn på unionsnivå samt på nationell nivå få finansiellt stöd, särskilt när det gäller centrumen för ett säkrare internet (SIC - Safer Internet Centres) i medlemsstaterna. Verksamheten vid dessa centrum, inbegripet kontaktpunkter för ökad medvetenhet och andra verksamheter för ökad medvetenhet, hjälplinjer dit barn, föräldrar och vårdnadshavare kan vända sig för att få information om hur barn bäst kan använda internet samt journummer för rapportering av innehåll som utgör sexuella övergrepp mot barn på internet, är grundläggande element och en förutsättning för att strategin ska lyckas.
(11)
En framtida unionsrättsakt om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden ska fastställa de exakta kraven och villkoren för ömsesidigt erkännande av grundläggande funktioner, nedan kallade byggstenarna i de digitala tjänsteinfrastrukturerna. Den akten kommer att omfatta flera av de viktigaste byggstenarna, exempelvis elektronisk identifiering och elektronisk signatur, som en del av de projekt av gemensamt intresse som återfinns i bilagan till den här förordningen.
(12)
Infrastrukturer för digitala tjänster som införs i enlighet med beslut nr 922/2009/EG kommer att underlätta gränsöverskridande och sektorsöverskridande elektronisk samverkan mellan europeiska offentliga förvaltningar. Detta kommer i sin tur att möjliggöra tillhandahållandet av grundläggande tjänster inom bland annat sådana områden som elektronisk identifiering och elektronisk autentisering och elektronisk upphandling, sammankoppling av företagsregister över gränser, interoperabla och gränsöverskridande elektroniska hälso- och sjukvårdstjänster samt samarbete över gränserna om it-säkerhet, vilket bidrar till den digitala inre marknaden. Sådan samverkan mellan förvaltningar kommer att uppnås genom inrättande och/eller förbättring av interoperabla kärnplattformar, som bygger på befintliga gemensamma byggstenar och/eller tillhandahåller kompletterande byggstenar som krävs för utvecklingen av andra kärnplattformar, samt besläktade bastjänster som kopplar ihop nationella infrastrukturer med kärnplattformar för tillhandahållande av gränsöverskridande digitala tjänster.
(13)
Medlemsstaterna bör uppmuntra lokala och regionala myndigheter att fullt ut och på ett effektivt sätt delta i styrningen av infrastrukturerna för digitala tjänster och se till att projekt av gemensamt intresse som rör gränsöverskridande tillhandahållande av e-förvaltningstjänster tar hänsyn till EIF-rekommendationerna.
(14)
I sin resolution av den 6 juli 2011 om den europeiska bredbandssektorn: investeringar i digitalt baserad tillväxt (12) betonade Europaparlamentet att bredbandstjänster är av avgörande vikt för konkurrenskraften hos unionens näringsliv och på ett betydande sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten, den sociala sammanhållningen och sysselsättning av hög kvalitet inom unionen. Investeringar i den allra senaste, framtidssäkrade tekniken är av avgörande betydelse om unionen ska kunna utgöra ett centrum för innovation, kunskap och tjänster.
(15)
En europeisk marknad med nästan 500 miljoner människor som är anslutna till höghastighetsbredband skulle fungera som en spjutspets för utvecklingen av den inre marknaden och skapa en globalt sett unik kritisk massa av användare, där alla regioner exponeras för nya möjligheter och där varje användare ges ett ökat värde och unionen får möjlighet att bli en världsledande kunskapsbaserad ekonomi. En snabb utbyggnad av bredbandsnät med hög hastighet är avgörande för utvecklingen av unionens produktivitet och för framväxten av nya företag och småföretag som kan bli ledande inom olika sektorer, såsom hälso- och sjukvård, tillverkning och tjänsteindustrin.
(16)
Kombinationen av nya möjligheter när det gäller infrastruktur och nya, innovativa och interoperabla tjänster bör skapa en god cirkel genom att stimulera till ökad efterfrågan på höghastighetsbredband, som det från kommersiell synpunkt vore klokt att tillgodose.
(17)
I den digitala agendan för Europa anges att alla européer senast 2020 bör ha tillgång till internethastigheter över 30 Mbps och att 50 % eller mer av de europeiska hushållen bör abonnera på internetanslutningar över 100 Mbps.
(18)
Med tanke på den snabba utvecklingen av digitala tjänster och tillämpningar som kräver allt snabbare internetförbindelser och den snabba utvecklingen av den toppmodern teknik som möjliggör detta är det lämpligt att inom ramen för en utvärdering av den digitala agendan för Europa beakta översynen av bredbandsmålen för 2020 för att säkerställa att unionen har konkurrenskraftiga bredbandshastigheter i jämförelse med andra ekonomier i världen.
(19)
En del av bredbandsprojekten bör visa högre ambitioner och sikta mot högre hastigheter och därigenom tjäna som pilotprojekt för snabbare anslutningsmöjligheter och modeller som kan reproduceras.
(20)
I sin resolution av den 12 september 2013 om den digitala agendan för tillväxt, rörlighet och sysselsättning: dags att lägga i en högre växel betonade Europaparlamentet att det bör vara ett mål för en reviderad framtidsinriktad digital agenda för Europa att alla hushåll i unionen till år 2020 har bredbandsuppkoppling som kan leverera 100 megabit/sekund, och att 50 % av hushållen abonnerar på 1 gigabit/sekund eller mer.
(21)
Den privata sektorn bör vara ledande i utbyggnaden och moderniseringen av bredbandsnät, med stöd av en konkurrensfrämjande och investeringsvänlig rättslig ram. Då de privata investeringarna inte räcker, bör medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå målen för den digitala agendan för Europa. Det offentliga finansiella bredbandsstödet bör begränsas till program eller initiativ som är inriktade på projekt som den privata sektorn inte kan finansiera på egen hand, vilket bekräftas genom en förhandsutvärdering där marknadsmisslyckanden och suboptimala investeringssituationer identifieras, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (13).
(22)
Finansieringsinstrument för bredbandsnät får inte otillbörligen snedvrida konkurrensen, tränga ut privata investeringar eller avskräcka privata operatörer från att investera. De bör i synnerhet vara förenliga med artiklarna 101, 102, 106 och 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt i förekommande fall med unionens riktlinjer för tillämpningen av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät.
(23)
Offentlig finansiering av bredbandsnät får användas endast för infrastrukturer som är förenliga med tillämplig rätt, särskilt konkurrensrätten, och med tillträdesskyldigheterna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG (14).
(24)
Eftersom de ekonomiska resurser som är tillgängliga inom FSE är begränsade, bör det finansiella stödet inriktas på inrättandet av finansieringsmekanismer på unionsnivå som kan locka till sig ytterligare investeringar och främja en multiplikatoreffekt och därigenom underlätta en effektiv användning av privata och andra offentliga medel för investeringar. På så sätt möjliggörs bidrag från näringslivet och institutionella aktörer som är betydligt mer omfattande än de finansieringsnivåer som kan erhållas direkt från FSE.
(25)
Eftersom de ekonomiska resurser som är tillgängliga inom FSE är begränsade och för att säkerställa tillräcklig finansiering för infrastrukturer för digitala tjänster, bör det sammanlagda budgetanslaget till bredband inte överstiga det minimibelopp som är nödvändigt för att inrätta en kostnadseffektiv åtgärd, som bör fastställas genom en förhandsbedömning där man beaktar bland annat typen av planerade finansieringsinstrument, den möjliga hävstångseffekten för minsta möjliga effektiva projektportfölj samt marknadsvillkoren.
(26)
Stödet till bredbandsutbyggnad från FSE bör komplettera det stöd som tillhandahålls inom ramen för andra unionsprogram och unionsinitiativ, inbegripet de europeiska struktur- och investeringsfonderna, i de fall då man vid en förhandsbedömning identifierar marknadsbrister eller suboptimala investeringssituationer och där så beslutas av förvaltningsmyndigheter. Det finansiella stödet till bredbandsutbyggnad från FSE bör bidra till medlemsstaternas insatser både direkt och genom att fungera som ett investeringsverktyg för frivilliga, öronmärkta bidrag från andra källor, inklusive de europeiska struktur- och investeringsfonderna, och på så sätt göra det möjligt för medlemsstaterna att dra nytta av kunnandet och skaleffekterna av faciliteter som förvaltas av unionen med sikte på att öka de offentliga utgifternas effektivitet.
(27)
För att kunna säkerställa största möjliga ekonomisk nytta och med tanke på de begränsade resurserna bör finansieringen från FSE vara tillgänglig för projekt som bygger på den för det specifika projektet mest lämpade tekniken, som kan bidra till att ge incitament till innovativa företagsmodeller och som visar stor potential för att kunna reproduceras. Om projekt finansieras genom frivilliga bidrag inom ramen för FSE, såsom europeiska struktur- och innovationsfonder eller genom nationell eller regional finansiering, bör kriterierna för stödberättigande vara mer flexibla och bland annat ta hänsyn till den specifika situationen och de specifika förhållandena inom de områden som sådan finansiering är avsedd att tjäna.
(28)
Unionen får stödja utbyggnaden av bredbandsnät som bidrar till målen för den digitala agendan för Europa på alla slags områden. Minskningen av den digitala klyftan samt ökningen av den digitala delaktigheten är viktiga mål i den digitala agendan för Europa. Alla unionens åtgärder på bredbandsområdet bör därför ta upp de särskilda behoven i städers ytterområden, landsbygdsområden och i synnerhet glesbygd och mindre utvecklade regioner, som har behov av att få tillgång till anslutningarna. Detta innefattar utbyggnaden av bredbandsnät för att förbinda öar, inlandsområden, bergsområden, avlägsna områden och perifera områden, inbegripet ömedlemsstater, med unionens centrala områden, och/eller åtgärder för att förbättra tillförlitligheten eller prestandan för anslutningar mellan sådana områden och unionens centrala områden.
(29)
För att fullborda den digitala inre marknaden bör man främja kompatibiliteten mellan programmet för FSE och nationella och regionala bredbandsåtgärder.
(30)
Vid genomförandet av denna förordning bör formerna för finansiellt stöd anpassas till åtgärderna i fråga. När det gäller infrastrukturer för digitala tjänster bör därför kärnplattformar som inte kan finansieras från andra källor prioriteras för finansiering genom upphandling eller i undantagsfall genom bidrag, medan bastjänster endast bör ges begränsat finansiellt stöd från FSE. Allt finansiellt stöd från fonden bör syfta till en effektiv användning av unionens medel, och därför bör bredbandsnät stödjas genom finansieringsinstrument som ger större hävstångseffekter än bidrag.
(31)
Åtgärder inom ramen för denna förordning bör sträva efter att uppnå synergieffekter och interoperabilitet mellan olika projekt av gemensamt intresse som beskrivs i bilagan samt med andra infrastrukturer, inklusive transport- och energiinfrastrukturer som stöds av FSE, relevanta forskningsinfrastrukturer som stöds av bland annat Horisont 2020 samt relevanta infrastrukturer som stöds av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, samtidigt som dubbelarbete och onödiga administrativa bördor undviks.
(32)
Finansiellt stöd till projekt av gemensamt intresse bör kompletteras med övergripande åtgärder, inklusive tekniskt bistånd, efterfrågestimulerande åtgärder och samordning, som bör syfta till att maximera effekterna av unionsåtgärderna.
(33)
När medel avsätts för åtgärder avseende bredbandsnät bör kommissionen ta vederbörlig hänsyn till resultaten från utvärderingarna av unionens befintliga finansieringsinstrument.
(34)
Kommissionen bör bistås av en expertgrupp med företrädare för alla medlemsstater som bör konsulteras om och bidra till bland annat övervakningen av genomförandet av denna förording, planering, utvärdering och åtgärdande av genomförandeproblem.
(35)
Expertgruppen bör också samarbeta med de enheter som deltar i genomförandet av denna förordning, såsom lokala och regionala myndigheter, internetleverantörer, offentliga nätoperatörer och tillverkare av utrustning samt nationella tillsynsmyndigheter och Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (nedan kallat Berec), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009 (15).
(36)
Genom förordning (EU) nr 1316/2013 inrättas en samordningskommitté för FSE, som också är en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (16). Genom förordning (EU) nr 1316/2013 tilldelas också kommissionen befogenheter att i enlighet med granskningsförfarandet anta årliga och fleråriga arbetsprogram, inbegripet inom telekommunikationssektorn, vilken omfattas av denna förordning.. Det är viktigt att i detta avseende klargöra att medlemsstaterna, när frågor som avser denna förordning diskuteras, särskilt utkast till årliga och fleråriga arbetsprogram, bör företrädas av experter inom sektorn för telekommunikationsinfrastruktur i samordningskommittén för FSE.
(37)
Eftersom målen för denna förordning, särskilt samordnad utveckling av transeuropeiska nät på området för telekommunikationsinfrastruktur, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av den gränsöverskridande karaktärem hos de infrastrukturer som stöds och deras inverkan på hela unionens territorium, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(38)
För att stödja projekt av gemensamt intresse inom sektorerna för transport-, telekommunikations- och energiinfrastrukturer fastställs i förordning (EU) nr 1316/2013 villkoren, metoderna och förfarandena för att bevilja finansiellt stöd från unionen till transeuropeiska nät. Däri fastställs även fördelningen av de resurser som ska vara tillgängliga enligt förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 inom alla tre sektorerna. Förordning (EU) nr 1316/2013 är tillämplig från och med den 1 januari 2014. Det är därför lämpligt att anpassa tillämpningen av den här förordningen till tillämpningen av förordning (EU) nr 1316/2013 och förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013. Därför bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 januari 2014.
(39)
Europaparlamentets och rådets beslut nr 1336/97/EG (17) bör upphävas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
1. I denna förordning fastställs riktlinjer för en snabb utbyggnad och interoperabilitet för projekt av gemensamt intresse när det gäller transeuropeiska nät på området för telekommunikationsinfrastruktur.
2. Denna förordning omfattar i synnerhet:
a)
Målen för och de operativa prioriteringarna för projekt av gemensamt intresse.
b)
Fastställandet av projekt av gemensamt intresse.
c)
De kriterier i enlighet med vilka åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse ska ge rätt till finansiellt stöd från unionen i enlighet med förordning (EU) nr 1316/2013 i samband med utveckling, genomförande, utbyggnad, sammankoppling och interoperabilitet.
d)
Prioriteringarna för finansieringen av projekt av gemensamt intresse.
Artikel 2
Definitioner
1. I denna förordning ska definitionerna i artikel 2 i förordning (EU) nr 1316/2013 gälla.
2. I denna förordning och förordning (EU) nr 1316/2013 gäller dessutom följande definitioner:
a) telekommunikationsinfrastruktur: bredbandsnät och infrastrukturer för digitala tjänster.
b) infrastrukturer för digitala tjänster: infrastrukturer som gör det möjligt att tillhandahålla nätverkstjänster elektroniskt, normalt över internet, och att tillhandahålla transeuropeiska interoperabla tjänster av allmänintresse för medborgare, företag och/eller myndigheter och vilka består av kärnplattformar och bastjänster.
c) byggstenar: grundläggande infrastrukturer för digitala tjänster, vilka är fundamentala funktioner för återanvändning i mer komplexa infrastrukturer för digitala tjänster.
d) kärnplattform: centrala nav i infrastrukturer för digitala tjänster som syftar till att säkerställa transeuropeisk anslutbarhet, åtkomst och interoperabilitet och vilka ska vara öppna för medlemsstaterna och får vara öppna för andra enheter.
e) bastjänster: anslutningstjänster som kopplar ihop en eller flera nationella infrastrukturer med kärnplattformar.
f) bredbandsnät: fasta och trådlösa accessnät med tillhörande infrastruktur och stamnät som klarar att leverera mycket snabba hastigheter.
g) övergripande åtgärder: studier och programstödjande åtgärder enligt definitionen i artikel 2.6 och 2.7 i förordning (EU) nr 1316/2013.
Artikel 3
Mål
1. Projekten av gemensamt intresse ska bidra till uppnåendet av de allmänna mål som anges i artikel 3 i förordning (EU) nr 1316/2013.
2. Utöver de allmänna målen ska projekt av gemensamt intresse bidra till ett eller flera av följande särskilda mål:
a)
Ekonomisk tillväxt och stöd till fullbordandet av en fungerande inre marknad till stöd för konkurrenskraften inom den europeiska ekonomin, inklusive små och medelstora företag.
b)
Förbättringar i det dagliga livet för medborgare, företag och offentliga myndigheter på alla nivåer genom främjande av bredbandsnät, de nationella, regionala och lokala bredbandsnätens sammankoppling och interoperabilitet samt icke-diskriminerande tillgång till sådana nät och digital delaktighet.
3. Följande operativa prioriteringar ska bidra till uppnåendet av de mål som avses i punkterna 1 och 2:
a)
Interoperabilitet, anslutbarhet, hållbar utbyggnad, drift och uppgradering av transeuropeiska infrastrukturer för digitala tjänster samt samordning på europeisk nivå.
b)
Ett effektivt flöde av privata och offentliga investeringar för att främja utbyggnaden och moderniseringen av bredbandsnät för att bidra till bredbandsmålen i den digitala agendan för Europa.
Artikel 4
Projekt av gemensamt intresse
1. Projekt av gemensamt intresse ska särskilt
a)
syfta till inrättande och/eller förbättring av interoperabla och, om möjligt, internationellt kompatibla kärnplattformar, tillsammans med bastjänster för infrastrukturer för digitala tjänster, och
b)
tillhandahålla effektiva investeringsverktyg för bredbandsnät, locka nya kategorier av investerare och projektansvariga och främja reproducerbarhet för innovativa projekt och affärsmodeller.
2. Projekt av gemensamt intresse får omfatta hela livscykeln, vilket innefattar genomförbarhetsstudier, genomförande, kontinuerlig drift och uppgradering, samordning och utvärdering.
3. Projekt av gemensamt intresse får stödjas genom övergripande åtgärder.
4. Projekt av gemensamt intresse och åtgärder som bidrar till sådana beskrivs mer ingående i bilagan.
Artikel 5
Metoder
1. När det gäller infrastrukturer för digitala tjänster ska kärnplattformar i första hand införas av unionen medan bastjänster ska införas av parter som ansluter sig till den berörda kärnplattformen. Investeringar i bredbandsnät ska huvudsakligen göras av den privata sektorn, med stöd av en konkurrensfrämjande och investeringsvänlig rättslig ram. Offentligt stöd till bredbandsnät ska endast tillhandahållas vid marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer.
2. Medlemsstater och andra enheter som ansvarar för eller bidrar till genomförandet av projekt av gemensamt intresse ska uppmanas vidta de åtgärder som krävs för att underlätta genomförandet av projekt av gemensamt intresse. Det slutliga beslutet om genomförandet av ett projekt av gemensamt intresse, som rör en medlemsstats territorium, ska fattas efter den medlemsstatens godkännande.
3. Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse, som uppfyller de kriterier som anges i artikel 6 i denna förordning, ska kunna omfattas av finansiellt stöd från unionen i enlighet med de villkor och instrument som finns tillgängliga inom ramen för förordning (EU) nr 1316/2013. Finansiellt stöd ska ges i enlighet med de relevanta regler och rutiner som antagits av unionen, de finansieringsprioriteringar som anges i artikel 6 i den här förordningen och med hänsyn till tillgången på resurser, med beaktande av stödmottagarnas särskilda behov.
4. Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området infrastrukturer för digitala tjänster ska stödjas genom
a)
upphandling och/eller
b)
bidrag.
5. Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området bredbandsnät ska stödjas genom
a)
finansieringsinstrument enligt definitionen i förordning (EU) nr 1316/2013, som ska vara öppna för kompletterande bidrag från andra sektorer av FSE, andra instrument, program och budgetposter i unionens budget samt medlemsstater - inklusive regionala och lokala myndigheter - och andra investerare - inklusive privata investerare i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1316/2013, och/eller
b)
en kombination av finansieringsinstrument och bidrag från andra offentliga källor än FSE, oavsett om det är offentliga unionskällor eller nationella källor.
6. Övergripande åtgärder ska stödjas genom
a)
upphandling och/eller
b)
bidrag.
7. Det sammanlagda budgetanslaget till finansieringsinstrument för bredbandsnät får inte överstiga det minimibelopp som är nödvändigt för att inrätta kostnadseffektiva åtgärder, som ska fastställas genom sådana förhandsbedömningar som avses i artikel 14.1 i förordning (EU) nr 1316/2013.
Deta beloppet ska motsvara 15 % av den finansieringsram för telekommunikationssektorn som avses i artikel 5.1 b i förordning (EU) nr 1316/2013.
8. Minst en tredjedel av de bredbandsprojekt som får finansiellt stöd enligt denna förordning ska sikta mot bredbandshastigheter över 100 Mbit/s.
9. Efter den rapport som avses i artikel 8.6 om hur arbetet med genomförandet av denna förordning fortskrider får Europaparlamentet och rådet, på förslag från kommissionen, revidera det belopp som fastställts i enlighet med punkt 7 i den här artikeln och den andel projekt som avses i punkt 3e i den här artikeln.
10. När stöd från FSE kompletterar de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra offentliga direktstöd kan synergieffekterna mellan åtgärder inom ramen för FSE och stödet från de europeiska struktur- och investeringsfonderna stärkas med hjälp av en ändamålsenlig samordningsmekanism.
Artikel 6
Kriterier och prioriteringar för finansiering
1. Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur ska uppfylla samtliga följande kriterier för att berättiga till finansiering
a)
ha en tillräcklig utvecklingsgrad för att kunna genomföras, vilket i synnerhet ska styrkas genom lyckade pilotprojekt inom program som unionens innovations- och forskningsprogram,
b)
bidra till unionens politik och åtgärder till stöd för den inre marknaden,
c)
skapa europeiskt mervärde och ha en strategi och plan för långsiktig hållbarhet, när så är lämpligt genom andra finansieringskällor än Fonden för ett sammanlänkat Europa, vars kvalitet ska visas genom en genomförbarhets- och en kostnadsnyttoanalys; denna strategi ska uppdateras vid behov,
d)
uppfylla antagna internationella och/eller europeiska standarder eller öppna specifikationer och riktlinjer för interoperabilitet, såsom den europeiska interoperabilitetsramen, och utnyttja befintliga lösningar.
2. Urvalet av åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området infrastrukturer för digitala tjänster som ska finansieras genom FSE, samt deras finansieringsnivå, ska göras inom ramen för det årliga arbetsprogram som avses i artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1316/2013.
3. De byggstenar som är nödvändiga och som kan ha goda utsikter att användas för utveckling, utbyggnad och drift av andra infrastrukturer för digitala tjänster enligt förteckningen i avsnitt 1.1 i bilagan ska ges högsta prioritet för finansiering.
4. Andra plats i prioriteringsordningen ska ges åt andra infrastrukturer för digitala tjänster till stöd för unionsrätt, politik och program enligt förteckningen i avsnitten 1.2 och 1.3 i bilagan och, när så är möjligt, grundas på befintliga byggstenar.
5. Stödet till kärnplattformar ska ges högre prioritet än stödet till bastjänster.
6. På grundval av målen i artikel 3 i denna förordning, beskrivningen av projekt av gemensamt intresse i bilagan till denna förordning och med beaktande av den tillgängliga budgeten får de årliga och fleråriga arbetsprogram som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1316/2013 omfatta ytterligare stödkriterier och prioriteringskriterier inom området infrastrukturer för digitala tjänster.
7. Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området bredbandsnät ska uppfylla samtliga följande kriterier för att berättiga till finansiering:
a)
De ska på ett betydande sätt bidra till förverkligandet av målen i den digitala agendan för Europa.
b)
Projektutvecklingen och förberedelsearbetet ska ha tillräcklig utvecklingsgrad och stödjas av effektiva genomförandemekanismer.
c)
De ska inriktas på marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer.
d)
De får inte medföra marknadssnedvridning eller tränga ut privata investeringar.
e)
De ska använda den teknik som anses mest lämpad med tanke på behoven i det berörda geografiska området med beaktande av geografiska, sociala och ekonomiska faktorer på grundval av objektiva kriterier och i överensstämmelse med teknikneutraliteten.
f)
De ska använda den teknik som är mest lämpad för det specifika projektet och samtidigt föreslå den bästa avvägningen mellan olika toppmoderna tekniker i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nätverkens motståndskraft och kostnadseffektivitet.
g)
De ska ha stor potential för reproducerbarhet och/eller baseras på innovativa affärsmodeller.
8. De kriterier som avses i punkt 7 g i denna artikel ska inte vara ett krav när det gäller projekt som finansieras via kompletterande öronmärkta bidrag som tillhandahålls i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1316/2013.
9. Övergripande åtgärder ska uppfylla ett av följande kriterier för att berättiga till finansiering:
a)
De ska förbereda eller stödja genomförandeåtgärder när det gäller utbyggnad, styrning och åtgärdande av befintliga eller nya genomförandeproblem.
b)
De ska skapa ny efterfrågan på infrastrukturer för digitala tjänster.
Artikel 7
Samarbete med tredjeländer och internationella organisationer
1. Unionen får etablera kontakter, diskutera och utbyta information och samarbeta med offentliga myndigheter eller andra organisationer i tredjeländer för att uppnå något av de mål som fastställs genom denna förordning. Bland andra mål ska detta samarbete syfta till att främja interoperabiliteten mellan nät på området för telekommunikationsinfrastruktur i unionen och liknande nät i tredjeländer.
2. Länder i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i den sektor av FSE som omfattar telekommunikationsinfrastruktur i enlighet med de villkor som anges i EES-avtalet.
3. Genom undantag från artiklarna 8.3 och 9.4 i förordning (EU) nr 1316/2013 får anslutande stater och kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi delta i den sektor av FSE som omfattar telekommunikationsinfrastruktur i enlighet med de avtal som undertecknats med unionen.
4. För Eftaländernas deltagande gäller att den sektor av FSE som omfattar telekommunikationsinfrastrukturerna ska anses utgöra ett separat program.
Artikel 8
Utbyte av information, övervakning och rapportering
1. Utifrån den information som tas emot enligt artikel 22 tredje stycket i förordning (EU) nr 1316/2013 ska medlemsstaterna och kommissionen utbyta information och bästa praxis om hur arbetet med genomförandet av denna förordning fortskrider. Medlemsstaterna ska i förekommande fall engagera lokala och regionala myndigheter i denna process. Kommissionen ska offentliggöra en årlig översikt över denna information och överlämna den till Europaparlamentet och rådet.
2. Kommissionen ska samråda med och bistås av en expertgrupp, som består av en representant från varje medlemsstat. Expertgruppen ska i synnerhet bistå kommissionen när det gäller
a)
övervakning av genomförandet av denna förordning,
b)
beaktande av nationella planer eller nationella strategier, i förekommande fall,
c)
åtgärder för att utvärdera genomförandet av arbetsprogrammet på ett ekonomiskt och tekniskt plan, och
d)
lösningar på befintliga eller nya problem vid projektgenomförandet,
e)
fastställande av strategiska riktlinjer före utarbetandet av de årliga och fleråriga arbetsprogram som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1316/2013, med särskilt beaktande av urvalet och upphävandet av åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse och fastställandet av budgetens fördelning samt översynen av de arbetsprogrammen.
3. Expertgruppen får även behandla alla andra frågor som rör utvecklingen av de transeuropeiska näten på området för telekommunikationsinfrastruktur.
4. Kommissionen ska informera expertgruppen om de framsteg som har gjorts med genomförandet av de årliga och fleråriga arbetsprogram som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1316/2013.
5. Expertgruppen ska samarbeta med de enheter som deltar i planeringen, utvecklingen och förvaltningen av digitala nät och tjänster samt med andra berörda intressenter.
Kommissionen och andra enheter med ansvar för genomförandet av denna förordning, däribland Europeiska investeringsbanken, ska särskilt uppmärksamma expertgruppens iakttagelser.
6. I samband med halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen av förordning (EU) nr 1316/2013 som avses i artikel 27 i den här förordningen och med bistånd av expertgruppen ska kommissionen publicera en rapport om hur arbetet med genomförandet av denna förordning fortskrider. Denna rapport ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet.
7. I rapporten ska en utvärdering tillhandahållas om framstegen i arbetet med utvecklingen och genomförandet av projekt av gemensamt intresse, i förekommande fall inbegripet förseningar i genomförandet och svårigheter som uppstått samt information om åtaganden och betalningar.
8. I rapporten ska kommissionen även utvärdera om omfattningen av projekten av gemensamt intresse fortfarande återspeglar den tekniska utvecklingen och innovationerna samt lagstiftningens, marknadens och ekonomins utveckling och om finansieringen av några av de stödda projekten av gemensamt intresse, mot bakgrund av sådan utveckling och behovet av långsiktig hållbarhet, borde fasas ut eller använda andra källor. För projekt som kan förmodas ha stor påverkan på miljön ska dessa rapporter innehålla en miljöpåverkansanalys, som vid behov tar hänsyn till behoven av anpassning till klimatförändringar och begränsning av den påverkan som sker, samt en analys av motståndskraften mot katastrofer. En sådan utvärdering får även utföras vid annat tillfälle, om så bedöms lämpligt.
9. Uppnåendet av de särskilda målen enligt artikel 3 ska mätas i efterhand på grundval av
a)
tillgången till infrastrukturer för digitala tjänster, mätt utifrån antalet medlemsstater som anslutits till varje infrastruktur för digitala tjänster,
b)
procentandelen medborgare och företag som använder infrastrukturer för digitala tjänster och tillgången till sådana tjänster över gränser, och
c)
den investeringsvolym som lockats till bredbandsområdet och investeringarnas hävstångseffekter för projekt som finansierats genom bidrag från sådana offentliga källor som avses i artikel 5.5 b.
Artikel 9
Upphävande
Beslut nr 1336/97/EG ska upphöra att gälla.
Artikel 10
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 11 mars 2014.