РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 875/2013
av den 2 september 2013
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 291.2,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9 och 11.2,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 682/2007 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna) på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 och ex 2005 80 00 med ursprung i Thailand. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,1 % och 12,9 %.
(2)
Genom förordning (EG) nr 954/2008 (3) ändrades förordning (EG) nr 682/2007 när det gäller den införda tullsatsen för ett företag och för ”alla övriga företag”. De ändrade tullsatserna uppgår till mellan 3,1 % och 14,3 %. Import från två exporterande thailändska producenter från vilka åtaganden hade godtagits genom kommissionens beslut 2007/424/EG (4) undantogs från tullen.
(3)
Genom förordning (EG) nr 847/2009 (5) fastställde rådet att prisåtaganden med fasta minimipriser på import inte längre ansågs lämpligt för att motverka den skadevållande dumpningen. Därmed återkallades de godtagna åtagandena, och erbjudanden om åtaganden från ytterligare tio thailändska exportörer avslogs.
2. Begäran om översyn
(4)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra (6), mottog kommissionen den 19 mars 2012 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran lämnades in av Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för en betydande del av unionens totala produktion av beredd eller konserverad sockermajs, i detta fall över 50 %.
(5)
Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(6)
Efter samråd med rådgivande kommittén slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 19 juni 2012 i Europeiska unionens officiella tidning (7) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
4. Undersökning
4.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(7)
Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden 1 april 2011-31 mars 2012 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av förfarandena
(8)
Kommissionen underrättade officiellt sökandena, andra kända unionsproducenter, de exporterande producenterna i Thailand, icke-närstående importörer, användare som man visste var berörda och företrädarna för exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(9)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(10)
Eftersom ett stort antal exporterande producenter från Thailand och icke-närstående importörer i unionen var berörda av undersökningen, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(11)
När det gäller urvalet av exporterande producenter i Thailand mottog kommissionen fullständig information från 17 exporterande producenter, varav 9 hade exporterat till unionen under översynsperioden. Det beslutades att välja ett stickprov med 3 exporterande producenter vars sammanlagda export utgjorde 90 % av den sammanlagda mängd som exporterades till unionen av de samarbetsvilliga exporterande producenterna under översynsperioden.
(12)
Eftersom endast ett svar hade tagits emot från en icke-närstående importör, tillämpades inget stickprovsförfarande på icke-närstående importörer.
(13)
Eftersom ett stort antal unionsproducenter berördes av förfarandena, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen hade gjort ett preliminärt urval av unionsproducenter för att fastställa skadan i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Det preliminära urvalet hade gjorts genom att kommissionen använde de uppgifter som var tillgängliga i inledningsskedet och de byggde på producenternas produktionsvolym och geografiska läge i unionen. Det föreslagna urvalet motsvarar den största representativa produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och motsvarade 58 % av unionsindustrins totala produktion. Det föreslagna urvalet är dessutom representativt när det gäller företagens geografiska läge eftersom det omfattar tre olika medlemsstater. Unionsproducenterna rådfrågades om det föreslagna urvalet det datum då tillkännagivandet om inledande offentliggjordes. Eftersom inga fler producenter gav sig till känna och inga synpunkter på urvalet mottogs, bekräftades det föreslagna urvalet.
(14)
Två berörda parter hävdade att urvalet av unionsproducenter bara gjorts bland sökandena och att man borde försökt få till stånd ett urval av producenter utanför gruppen av sökande.
(15)
Alla kända unionsproducenter, både sökande och andra, har emellertid inbjudits att samarbeta. Tio unionsproducenter, både sökande och andra, har lämnat in uppgifter för urvalet. Såsom förklaras i skäl 13 motsvarar stickprovsurvalet den största representativa produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Volymen motsvarade 58 % av unionsindustrins sammanlagda produktion. Kommissionen anser att det valda urvalet är representativt när det gäller geografisk belägenhet, oavsett om producenterna är sökande eller inte. Kravet avvisas därför.
(16)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. I detta syfte sände kommissionen ett frågeformulär till de exporterande producenterna och unionsproducenterna i stickprovet samt till den icke-närstående importören. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
a)
Gemenskapsproducenter:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Frankrike.
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Frankrike.
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungern.
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien.
b)
Exporterande producenter i Thailand:
-
Agri Sol., Ltd, Pathumthani City.
-
Lampang Food Products co, Ltd, Bangkok.
-
Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.
(17)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(18)
Den berörda produkten är sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30, och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00, med ursprung i Thailand.
(19)
Undersökningen har visat att de olika typerna av den berörda produkten, trots att konserveringsmetoderna skiljer sig åt, alla har samma grundläggande biologiska och kemiska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål.
(20)
Två berörda parter hävdade att KN-numren för sockermajs inte bara utgör den berörda produkten utan också avsevärda kvantiteter minimajs som inte produceras i unionen och som inte är den likadana produkten. Parterna menar att kommissionen inbegripit minimajs i sina uppgifter.
(21)
Undersökningen inriktades emellertid enbart på den produkt som är föremål för åtgärder, vilket utesluter minimajs, genom att man använt Taric-nummer som grund för analysen. Kravet avslås således, eftersom det inte överensstämmer med fakta.
2. Likadan produkt
(22)
Den sockermajs som produceras och säljs i unionen av unionsindustrin och den sockermajs som produceras och säljs i Thailand konstaterades ha huvudsakligen samma fysikaliska och kemiska egenskaper och användas på samma sätt som den sockermajs som produceras i Thailand och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(23)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
1. Inledande anmärkningar
(24)
Såsom nämns i skäl 10, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga exporterande producenter. Ett urval med tre exporterande producenter, som står för ungefär 90 % av den totala exporten, av de exporterande producenter som uttryckte villighet att samarbeta valdes ut för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning.
(25)
Eftersom de tre exporterande producenterna i urvalet stod för ungefär 25 % av all export från Thailand till EU under översynsperioden, måste information från andra källor, t.ex. begäran om översyn och tillgänglig handelsstatistik om export (från den thailändska tullen) och om import (från Eurostat) användas för bedömning av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning.
(26)
Försäljning till handlare i Thailand, där varorna var avsedda för okända exportdestinationer, har inte räknats med vid fastställandet av dumpningsmarginalen.
(27)
Liksom vid den ursprungliga undersökningen har det konstaterats att vissa exporterande producenter hämtar en del av sin försäljning av den berörda produkten från externa leverantörer. För undersökningen har försäljning av den berörda produkten som inte har framställts av de exporterande producenterna själva inte räknats med vid fastställandet av deras respektive dumpningsmarginaler.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Fastställande av normalvärde
(28)
I enlighet med artikel 2.2 första meningen i grundförordningen fastställdes det först för var och en av de tre exporterande producenterna huruvida deras totala inhemska försäljning av den likadana produkten under översynsperioden var representativ jämfört med deras totala export till unionen, dvs. om försäljningsvolymerna av den likadana produkten på hemmamarknaden utgjorde 5 % eller mer av deras export av den berörda produkten till unionen.
(29)
Den inhemska försäljningen av den likadana produkten visade sig vara representativ för ett av de tre företagen i urvalet.
(30)
Därefter undersöktes det huruvida de typer av den likadana produkten som såldes av detta företag på hemmamarknaden var identiska eller direkt jämförbara med de typer som exporterades till unionen. För var och en av dessa produkttyper fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ om den utgjorde 5 % eller mer av den totala försäljningsvolymen av den jämförbara typ av produkt som exporterades till unionen.
(31)
För detta företag konstaterades det att endast en typ av likadan produkt var direkt jämförbar med den typ som exporterades till unionen. Dessutom såldes just denna typ även i tillräckligt representativa mängder på hemmamarknaden.
(32)
Kommissionen undersökte därefter om produkttypen för det företag det hänvisas till i skäl 31 kunde ansetts ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning av den berörda produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden.
(33)
Det konstaterades att mer än 80 % av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och i enlighet med artikel 2.4 användes alla transaktioner som rörde denna särskilda produkttyp för fastställandet av normalvärdet.
(34)
Där försäljningen på hemmamarknaden av den berörda produkttypen var representativ och utgjorde normal handel fastställdes normalvärdet utifrån det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnittspris för hela försäljningen på hemmamarknaden av den produkttypen under översynsperioden.
(35)
För de återstående två exporterande producenterna, vars försäljning på hemmamarknaden inte ansågs vara representativ (en av dem sålde över huvud taget inte den likadana produkten för inhemsk konsumtion), och för den tredje exporterande producenten, vars totala försäljning ansågs vara representativ, men vars försäljning av flera typer av den likadana produkten på hemmamarknaden inte ansågs vara representativ, måste normalvärdet beräknas i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(36)
Normalvärdet beräknades genom att man till produktionskostnaden för varje produkttyp som exporterades till unionen lade ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst.
(37)
För de båda exporterande producenterna, vars försäljning på hemmamarknaden utgjorde 5 % eller mindre av deras respektive försäljning till unionen, baserades försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på företagens respektive försäljning vid normal handel på hemmamarknaden, i enlighet med artikel 2.6.
(38)
För den tredje exporterande producenten som inte sålde den likadana produkten på hemmamarknaden fastställdes, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för denna tredje exporterande producent på grundval av det vägda genomsnittet för de båda övriga exporterande producenter såsom anges i skäl 37.
(39)
Två berörda parter motsatte sig den metod som användes, vilken återges i skäl 37, dvs. användningen av vinst för att konstruera normalvärdet när denna vinst grundas på inhemska försäljningstransaktioner i volymer under 5 % av försäljningskvantiteterna till unionen. Parterna menar att när de inhemska försäljningstransaktionerna inte anses utgöra tillräckliga kvantiteter för att vara representativa, bör vinsten från dessa transaktioner inte heller användas.
(40)
Samma metod användes emellertid i den ursprungliga undersökningen, och så länge omständigheterna inte har ändrats, anser kommissionen att denna metod fortfarande är användbar för dessa förfaranden.
2.2 Fastställande av exportpriset
(41)
De utvalda exporterande producenternas försäljning skedde i samtliga fall direkt till icke-närstående kunder i unionen. För denna försäljning fastställdes därför exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa oberoende kunder i unionen.
2.3 Jämförelse och justeringar
(42)
Jämförelsen mellan det konstruerade normalvärdet och exportpriset gjordes fritt fabrik. I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen togs hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet för att en rättvis jämförelse skulle kunna göras.
(43)
I de fall där det var tillämpligt och motiverat togs hänsyn transportkostnader, försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader, kreditkostnader och bankavgifter.
(44)
I enlighet med artikel 2.10 d i grundförordningen och den metod som användes i den ursprungliga undersökningen tog man dessutom hänsyn till olikheter när det gäller handelsled för de exporterande producenter vars försäljning på hemmamarknaden sker under deras eget varumärke, men vars försäljning till unionen sker under en detaljhandlares varumärke. Nivån på justeringen - som beräknats i form av en minskning av den vinstmarginal som användes när normalvärdet konstruerades (se skäl 33) - har uppskattats på grundval av förhållandet mellan unionsproducenternas vinstmarginaler dels på sina egna märkesvaror, dels på samtliga produkter. Vinstmarginalen minskades följaktligen med mellan 20 % och 50 %.
(45)
Två berörda parter ansåg att den inhemska marknaden i Thailand och unionsmarknaden inte kan jämföras, eftersom storleken på marknaderna inte är densamma och eftersom de thailändska producenterna säljer under sitt eget varumärke på den inhemska marknaden.
(46)
Det ska för det första erinras om att det har fastställts (se skäl 22) att sockermajs som säljs på den thailändska inhemska marknaden och sockermajs som säljs på export till unionsmarknaden är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
(47)
För det andra gjordes på grund av skillnader i handelsled en justering av vinstmarginalen - nedåt med 20-50 % av den vinstmarginal som genererats av inhemsk försäljning under eget varumärke. Detta är också i linje med den metod som användes i den ursprungliga undersökningen.
2.4 Dumpning under översynsperioden
(48)
På grundval av ovanstående konstaterades de preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset fritt unionens gräns, före tull, uppgå till 8-44 %.
3. Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.1 De exporterande producenternas produktionskapacitet
(49)
Produktionen av sockermajs beror på tillgången på nyskördad sockermajs som levereras till konserveringsfabriken direkt efter skörden. Den nyskördade sockermajsen bör konserveras inom 24 timmar efter skörd, vilket innebär att produktionskapaciteten är direkt kopplad till tillgången på nyskördad sockermajs.
(50)
I Thailand är det skördesäsong cirka 9-10 månader per år, med två skördar per år. Vid bedömning av den tillgängliga tekniska produktionskapaciteten måste säsongsrelaterade råvarubegränsningar tas med i analysen.
(51)
De tre exporterande producenter som ingick i urvalet hade en sammanlagd teknisk kapacitet på mellan 130 000 och 150 000 ton. Den faktiska utnyttjandegraden av den tillgängliga tekniska kapaciteten varierade mellan 50 % och 80 %.
(52)
Flera berörda parter godtog den metod som gör den tekniska kapaciteten beroende av tillgången till råvaror, men hävdade att den tillgängliga reservkapaciteten var överdriven.
(53)
Såsom redan betonats i skäl 50, kan den tekniska kapaciteten inte fullt utnyttjas beroende på att nyskördad sockermajs bara finns att tillgå under växtsäsongen. Undersökningen har ändå visat att vissa utvalda producenter uppnår ett kapacitetsutnyttjande på 80 % eller mer, medan kapacitetsutnyttjandet för andra utvalda producenter är mycket lägre. Eftersom alla producenter har en jämförbar tillgång till råvaror, kan det lägre kapacitetsutnyttjandet inte bara förklaras av säsongsmässig brist på nyskördad sockermajs.
(54)
Enligt uppgifter från intresseorganisationen Thai Food Processors Association ökade den totala exportkvantiteten från Thailand till omvärlden stadigt med cirka 20 % under skadeundersökningsperioden och uppnådde en volym på 150 000-200 000 ton under översynsperioden. Detta visar att kvantiteterna tillgänglig sockermajs kan öka stadigt - och gör det också - när de exporterande producenterna behöver ytterligare kvantiteter. Det ska i detta avseende noteras att den sammanlagda produktionen av gul majs låg på 4,1 miljoner-4,5 miljoner ton i Thailand under skadeundersökningsperioden. Medan det medges att produktionen inte kan ändras från gul majs till sockermajs och ge samma mängd, är det tydligt att redan den stora skillnaden i produktionsvolymer gör att även en liten ändring av kvantiteterna från gul majs till sockermajs kan få en avsevärd inverkan på den sammanlagda sockermajsproduktionen i Thailand.
(55)
Utifrån detta fastställdes det att de tre utvalda producenterna kunde producera en ytterligare kvantitet på cirka 40 000-60 000 ton per år (nedan kallad den faktiska reservkapaciteten), vilket är 2-3 gånger den totala exporten av den berörda produkten från Thailand till unionen.
(56)
Den faktiska reservkapacitet som de utvalda producenterna har får därför anses betydande. Det finns dessutom ytterligare 15 kända producenter av den berörda produkten i Thailand, vilka på samma sätt har tillgång till den stora produktionen av sockermajs i Thailand.
(57)
Enligt uppgifter från andra källor, dvs.
-
uppgifter som samlats in från de exporterande producenternas internetpresentationer,
-
uppgifter från stickprovsförfarandet, och
-
uppgifter som samlats in genom databasupplägget enligt artikel 14.6 i grundförordningen,
kan man dra slutsatsen att åtminstone två större exporterande producenter, varav en samarbetade under översynen men inte ingick i urvalet (och därmed inte lämnade några detaljerade uppgifter i detta avseende), hade en sammanlagd kapacitet på 50 000-100 000 ton.
(58)
Det finns slutligen ingen bevisning för att konsumtionsnivån på den thailändska hemmamarknaden eller tredjelandsmarknaderna skulle öka och därför absorbera den ökade produktionen om de thailändska producenternas reservkapacitet används. Särskilt den thailändska hemmamarknaden är minimal och står för bara 1-2 % av samtliga utvalda thailändska producenters sammanlagda försäljning. Detta bekräftar att all ytterligare produktion av sockermajs kommer att exporteras utanför Thailand.
3.2 Unionsmarknadens attraktionskraft
(59)
Vid en jämförelse av exportpriserna på den berörda produkten till unionen med de priser som tas ut för den likadana produkten på hemmamarknaden har två fakta framkommit: Priserna på hemmamarknaden är relativt höga (på grund av försäljning under eget varumärke) och volymen är relativt liten jämfört med exportförsäljningen. På grundval av detta finns det ingen uppenbar risk för avledning av handeln från försäljning på hemmamarknaden till försäljning till unionen om åtgärderna skulle upphävas.
(60)
Vid en jämförelse av de exportpriser på den berörda produkten som tas ut vid försäljning till unionen med de priser som tas ut för den likadana produkten på tredjelandsmarknader, framkommer det att de tre exporterande producenterna i urvalet i genomsnitt tar ut ett 14 % högre pris vid försäljning till unionen.
(61)
Även handelsstatistik från den thailändska tullen bekräftar detta. Efter omvandling av den logistiska vikten (burk + majskorn + vätska) som rapporteras i nettovikt för konserven (majskorn + vätska) enligt metoden i ansökan om översyn, är de priser per kilo som tas ut vid försäljning till unionen i genomsnitt 5 % högre än de som tas vid försäljning till tredjeländer.
(62)
Flera berörda parter har uttryckt sitt tvivel på att en prisskillnad på 5 % eller 14 % är tillräckligt stor för att motivera en omläggning av handeln till unionen, men undersökningen har visat att detta faktiskt är sannolikt när det gäller sockermajsmarknaden. I detta förfarande hade ett thailändskt företag (Karn Corn) tidigare en antidumpningstull som är 8-10 % lägre än de flesta andra thailändska exportörer. Denna fördel på 8-10 % var emellertid tillräcklig för att sjufalt öka deras andel av den thailändska exporten till unionen mellan undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen och referensperioden i den nuvarande undersökningen.
(63)
Trots den gällande antidumpningstullen på 3,1 % kunde Karn Corn dessutom mer än fördubbla sina exportkvantiteter till unionen efter det att antidumpningstullarna infördes. Detta visar att unionsmarknaden är attraktiv i förhållande till andra marknader även vid en liten prisskillnad.
(64)
Sammanfattningsvis är risken för en omläggning av handeln från hemmamarknaden till unionsmarknaden relativt begränsad på grund av försäljningen under eget varumärke där, men däremot finns det en betydande risk för omläggning av handeln från försäljning till tredjeländer till försäljning på unionsmarknaden på grund av de högre priser som råder där.
(65)
Flera berörda parter invände att priserna på unionsmarknaden är mindre attraktiva jämfört med priserna på andra marknader såsom Japan. Risken för en omläggning av handeln om åtgärderna upphävs skulle därför vara överdriven.
(66)
Det erinras om att försäljningen till tredjeländer behandlas som en grupp och att den slutsats som dras i skäl 63 baseras på priser till alla tredjeländer i genomsnitt. Det stämmer att inom denna grupp tredjeländer finns det länder till vilka exportpriserna är högre och andra till vilka exportpriserna är lägre. Ju lägre exportpriset är, desto större är förstås risken för en omläggning av handeln om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.
(67)
En berörd part hävdade vidare att avtalsförbindelser med importörer i tredjeländer gör att det inte är lätt att växla mellan kunder i olika länder.
(68)
Medan det finns avtalsförbindelser mellan exporterande producenter i Thailand och importörer i diverse tredjeländer vilka kortsiktigt kan upprätthållas, finns det inga belägg för att dessa avtalsförbindelser inte kan fasas ut och möjliggöra försäljning till marknader med högre priser, till exempel unionen.
(69)
Slutligen hävdade några berörda parter att man inte kan jämföra med export till vissa tredjeländer som till exempel Sydkorea, eftersom produktmixen (t.ex. storleken på konservburkarna) och försäljningsvillkoren (t.ex. leveransvillkor) kan vara annorlunda.
(70)
Det erinras om att resultatet av jämförelserna i skälen 58, 59 och 60 visar på skillnader i exportpriser till alla tredjeländer. Den thailändska exporten till ett litet antal länder påverkar därför bara marginellt den övergripande jämförelsen. Eftersom thailändska exportuppgifter redovisas på fob-basis, begränsas påverkan av eventuella skillnader när det gäller leveransvillkor och transportkostnader till kostnaden för inhemsk frakt i Thailand och den kan därför bara bli marginell.
(71)
Eftersom det saknas belägg för att det genomsnittliga priset till alla tredjeländer inte skulle vara jämförbart med exportpriset till unionen, gäller fortfarande den slutsats som dras i skäl 63.
4. Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning
(72)
Det förefaller sannolikt att de högre priserna på unionsmarknaden, om åtgärden skulle upphävas, skulle locka till sig betydande volymer av den berörda produkten som i dagsläget säljs till lägre priser till tredjeländer.
(73)
De exporterande producenterna i Thailand har fortsatt med den dumpning som tillämpades under översynsperioden.
(74)
Dessutom leder den tillgängliga reservkapaciteten i Thailand och det faktum att priserna på unionsmarknaden är betydligt högre än på tredjelandsmarknaderna till slutsatsen att det finns risk för ökad export av den berörda produkten om åtgärderna skulle upphävas.
(75)
Sammanfattningsvis är sannolikheten stor för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(76)
Under översynsperioden producerades den likadana produkten av ungefär 20 unionsproducenter. Produktionen från dessa producenter (fastställd på grundval av information som samlats in från samarbetsvilliga producenter och information om övriga unionsproducenter som bygger på uppgifter i begäran om översyn) anses därför utgöra unionens produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(77)
Såsom förklaras i skäl 13 gjordes ett urval på grund av det stora antalet unionsproducenter. Vid skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på följande två nivåer:
-
De makroekonomiska faktorerna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, genomsnittliga enhetspriser och dumpningsmarginalernas storlek samt återhämtning från effekterna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionsproduktionen, på grundval av information som samlades in från samarbetsvilliga producenter. För övriga unionsproducenter gjordes en uppskattning som byggde på uppgifterna i begäran om översyn.
-
De mikroekonomiska faktorerna (lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) analyserades för de unionsproducenter som ingick i urvalet och på grundval av uppgifter från dem.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukningen i unionen
(78)
Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av försäljningsvolymerna för unionsindustrins egen produktion avsedd för unionsmarknaden, uppgifter från 14.6-databasen om importvolymerna till EU och, när det gäller de övriga unionsproducenterna, uppgifter som erhölls från begäran om översyn.
(79)
Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 9 %. Den minskade med 5 % från 2008 till 2009 men ökade 2010 och 2011 med 6 respektive 9 procentenheter (dvs. jämfört med året innan). Därefter stabiliserades den i princip under översynsperioden till en nivå på cirka 350 000 ton.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Total förbrukning i unionen (ton)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Import från det berörda landet
a) Volym
(80)
Volymen på importen av den berörda produkten från det berörda landet till unionen minskade med 43 % från cirka 38 000 ton under 2008 till cirka 22 000 ton under översynsperioden. Den sjönk med 15 % år 2009, med ytterligare 20 procentenheter 2010 och 11 procentenheter 2011, innan den åter ökade något, med 3 procentenheter, under översynsperioden.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Importvolym från Thailand
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Marknadsandel för importen från Thailand (%)
12
11
8
6
6
Priset på importen från Thailand (EUR/ton)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Källa:
14.6-databasen.
b) Marknadsandel
(81)
Motsvarande marknadsandel för de thailändska exportörerna på unionsmarknaden i det berörda landet minskade med cirka 50 % eller 6 procentenheter under skadeundersökningsperioden, från 12 % under 2008 till 6 % under översynsperioden. Närmare bestämt minskade Thailands marknadsandel från 12 % år 2008 till 11 % år 2009, 8 % år 2010 och 6 % under 2011/översynsperioden.
c) Priser
i) Prisutveckling
(82)
Mellan 2008 och översynsperioden sjönk det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten med ursprung i det berörda landet med 3 %, från 835 EUR/ton 2008 till 807 EUR/ton under översynsperioden. Priserna ökade med 6 % under 2008, innan de minskade med 10 procentenheter 2010 och med ytterligare 3 procentenheter 2011. Från 2011 till översynsperioden ökade de priserna igen med 4 procentenheter.
ii) Prisunderskridande
(83)
En jämförelse gjordes mellan de exporterande producenternas försäljningspriser och unionsindustrins försäljningspriser i unionen för liknande produkttyper. Unionsindustrins priser fritt fabrik, netto efter avdrag och skatter, jämfördes därför med det berörda landets exporterande producenters priser cif vid unionens gräns, efter justeringar för kostnader för konventionella tullar, lossning och tullklarering. Jämförelsen visade att under översynsperioden var priserna på den berörda produkten med ursprung i det berörda landet vid försäljning i unionen generellt högre än unionsindustrins priser. Baserat på importstatistik (14.6-databasen) fanns ingen underskridandemarginal för någon thailändsk import till unionen (varken för samarbetsvilliga eller icke samarbetsvilliga exporterande producenter, oavsett produktmix).
3. Unionsindustrins situation
(84)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
(85)
Denna marknad kännetecknas bland annat av två försäljningskanaler, nämligen försäljning under producentens eget varumärke och försäljning under detaljhandelns varumärke. Försäljning genom den första kanalen jämfört med den andra leder vanligen till högre försäljningskostnader, särskilt för marknadsföring och reklam, och ger även upphov till högre försäljningspriser.
(86)
Undersökningen visade att all import från de samarbetsvilliga thailändska exportörerna hänförde sig till den andra kanalen, dvs. försäljning under detaljhandelns varumärke. Det ansågs därför vara lämpligt att vid skadeanalysen vid behov skilja mellan unionsindustrins försäljning under eget varumärke och försäljning under detaljhandelns varumärke, eftersom konkurrensen från dumpad import i första hand drabbar unionsindustrins likadana produkter som säljs under detaljhandelns varumärke. Denna åtskillnad gjordes särskilt för fastställandet av försäljningsvolymer, försäljningspriser och lönsamhet. För att få en heltäckande bild av situationen visas och kommenteras också sammanlagda mängder (som inbegriper både egna varumärken och detaljhandelns varumärken) i tabellerna nedan. Under översynsperioden stod unionsindustrins försäljning under detaljhandelns varumärken för cirka 70 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym och för cirka 60 % av försäljningsvärdet.
(87)
Med tanke på att unionsindustrin endast bearbetar sockermajs under sommarmånaderna, är ett antal skadeindikatorer i princip identiska för 2011 och översynsperioden (1 april 2011-30 mars 2012). Detta gäller särskilt produktion och produktionskapacitet.
3.1 Makroekonomiska faktorer
a) Produktion
(88)
Från en nivå på cirka 372 000 ton 2008 minskade unionsindustrins produktion med 8 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt minskade den med 25 % år 2009 och med 13 procentenheter 2010 för att därefter åter öka, med 31 procentenheter, under 2011/översynsperioden.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Produktion (ton)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(89)
Produktionskapaciteten var cirka 488 000 ton år 2008, 2009 och 2010, men minskade med 9 % under 2011/översynsperioden. Minskningen berodde på att en av unionsproducenterna i urvalet stängde en av sina fabriker.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Produktionskapacitet (ton)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Kapacitetsutnyttjande (%)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Källa:
Undersökning.
(90)
Kapacitetsutnyttjandet var 76 % under 2008. Det minskade till 57 % år 2009 och vidare till 47 % år 2010, men ökade sedan till 77 % under 2011/översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet har varit stabilt under hela skadeundersökningsperioden, eftersom produktionsminskningen följde den minskande produktionskapaciteten.
c) Försäljningsvolym
(91)
Unionsindustrins försäljning av egen produktion avsedd för detaljhandelns varumärken till icke-närstående kunder på unionsmarknaden minskade först med 6 % år 2009, men ökade sedan med 17 procentenheter 2010 och med ytterligare 24 procentenheter 2011. Från 2011 till översynsperioden minskade försäljningen igen med 4 procentenheter. Sammantaget ökade försäljningen med cirka 31 % mellan 2008 och översynsperioden.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Försäljningsvolym i unionen (eget varumärke) till icke-närstående kunder (ton)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Försäljningsvolym i unionen (eget och detaljhandelns varumärke) till icke-närstående kunder (ton)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Källa:
Undersökning.
(92)
Unionsindustrins sammanlagda försäljningsvolym (både egna varumärken och detaljhandelns varumärken) när det gäller egen produktion till icke-närstående kunder i unionen följde mer eller mindre samma mönster, även om den inte var lika utpräglad. Den minskade först med 5 % under 2009 innan den ökade med 12 procentenheter under 2010 och med ytterligare 14 procentenheter under 2011. Från 2011 till översynsperioden minskade den försäljningen igen med 2 procentenheter. Sammantaget ökade den försäljningen med cirka 19 % mellan 2008 och översynsperioden.
d) Marknadsandel
(93)
Unionsindustrins marknadsandel var 83 % år 2008 och 2009. Den ökade till 88 % år 2010 och vidare till 91 % år 2011, för att sedan minska något till 90 % under översynsperioden. Sammantaget ökade unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden med 7 procentenheter.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Unionsindustrins marknadsandel (eget varumärke och detaljhandelns varumärke) (%)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Källa:
Undersökning.
e) Tillväxt
(94)
Mellan 2008 och undersökningsperioden, då unionens förbrukning ökade med 9 %, ökade volymen på unionsindustrins försäljning avsedd för detaljhandelns varumärken i unionen med 31 %, medan volymen på unionsindustrins försäljning avsedd för både egna och detaljhandelns varumärken på unionsmarknaden ökade med 19 %. Mellan 2008 och översynsperioden ökade unionsindustrin sin marknadsandel med cirka 7 procentenheter, medan den dumpade importen förlorade cirka 6 procentenheter av sin marknadsandel. Därmed dras slutsatsen att unionsindustrin kunde dra fördel av en växande marknad.
f) Sysselsättning
(95)
Sysselsättningen inom unionsindustrin minskade först med 17 % mellan 2008 och 2009 och sedan med ytterligare 5 procentenheter 2010, varefter den ökade med 11 procentenheter under 2011/översynsperioden. Sammantaget minskade sysselsättningen i unionsindustrin med 11 % under skadeundersökningsperioden, dvs. från cirka 2 300 personer till cirka 2 000 personer.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Sysselsättning (personer)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Källa:
Undersökning.
g) Produktivitet
(96)
Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som produktion (i ton) per sysselsatt person och år, minskade från att ha varit 163 ton per anställd, först med 10 % år 2009 och med ytterligare 10 procentenheter 2010, varefter den ökade med 23 procentenheter 2011 och med 1 procentenhet under översynsperioden. Unionsindustrins produktivitet ökade med sammanlagt 4 % under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen återspeglar det faktum att antalet anställda minskade kraftigare än produktionen.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Produktivitet (ton per anställd)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Källa:
Undersökning.
h) Faktorer som påverkar försäljningspriserna
(97)
Unionsindustrins enhetspriser på försäljning av produkter under detaljhandelns varumärken till icke-närstående kunder ökade med 7 % år 2009, men minskade igen med 8 procentenheter 2010 och med ytterligare 5 procentenheter 2011. Från 2011 till översynsperioden ökade de med 3 procentenheter. Sammantaget minskade de priserna med 3 % under skadeundersökningsperioden, från en nivå på 1 073 EUR/ton till 1 041 EUR/ton under översynsperioden.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Enhetspris på unionsmarknaden (handelns varumärke) (EUR/ton)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Enhetspris på unionsmarknaden (eget och detaljhandelns varumärke) (EUR/ton)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Källa:
Undersökning.
(98)
Unionsindustrins sammanlagda försäljningspriser (både under egna varumärken och detaljhandelns varumärken) till icke-närstående kunder på unionsmarknaden följde mer eller mindre samma mönster. De ökade först med 5 % under 2009 innan de åter minskade med 7 procentenheter 2010 och ytterligare 3 procentenheter 2011. Från 2011 till översynsperioden ökade de med 2 procentenheter. Sammantaget minskade de priserna med 3 % under skadeundersökningsperioden, från en nivå på 1 248 EUR/ton till 1 215 EUR/ton under översynsperioden.
i) Dumpningsmarginalens storlek
(99)
Undersökningen har konstaterat fortsatt dumpning, och de faktiska dumpningsmarginalernas storlek (dvs. upp till 44 %) kan inte anses vara försumbara.
j) Återhämtning från tidigare dumpning
(100)
De makroekonomiska indikatorer som granskas ovan och de mikroekonomiska indikatorer som granskas nedan visar att unionsindustrins situation fortfarande är sårbar och utsatt, även om antidumpningsåtgärderna delvis har fått avsett resultat genom att den skada som unionsproducenterna lidit har kunnat undanröjas. Det segment under detaljhandelns varumärken som direkt konkurrerar med den thailändska importen uppvisar dålig lönsamhet. Unionsindustrins försäljningspriser inom detta marknadssegment minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaderna ökade med cirka 10 % under samma period. Det är uppenbart att unionsindustrin inte har varit i stånd att återvinna de kostnader, vilket ledde till betydande förluster. Med tanke på hur viktiga detaljhandelns varumärken är för unionsindustrins verksamhet när det gäller sockermajs (de utgör 70 % av dess sammanlagda försäljningsvolym och 60 % av det sammanlagda försäljningsvärdet), har detta haft stor betydelse för den övergripande lönsamheten. Någon egentlig återhämtning från tidigare dumpning kunde således inte konstateras och unionsindustrin anses fortfarande vara sårbar för de skadliga effekterna av en eventuell dumpad import på unionsmarknaden.
3.2 Mikroekonomiska faktorer
a) Lager
(101)
Unionsindustrins nivå på utgående lager har minskat stadigt under skadeundersökningsperioden. Den sjönk med 2 % år 2009, med 27 procentenheter 2010, med 2 procentenheter 2011 och med ytterligare 24 procentenheter under översynsperioden. Lagerhållningen är emellertid inte en lämplig indikator på skada för just denna industri. De stora lagren i slutet på varje år beror på att skörden och konserveringen normalt avslutas i oktober varje år. Lagren består alltså av varor som kommer att levereras under perioden från november till och med juli.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Utgående lager (ton)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Källa:
Undersökning.
b) Löner
(102)
Mellan 2008 och översynsperioden minskade arbetskraftskostnaderna med 7 %. Närmare bestämt minskade de med 16 procent 2009, med ytterligare 1 procentenhet 2010 för att sedan öka med 10 procentenheter under 2011/översynsperioden. Den sammantagna minskningen under skadeundersökningsperioden drevs på av den minskade sysselsättningen.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Årlig arbetskraftskostnad (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Källa:
Undersökning.
c) Lönsamhet och räntabilitet
(103)
Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten när det gäller unionsindustrins försäljning av produkter avsedda att säljas under detaljhandelns varumärken, uttryckt i andel av nettoförsäljningen, från en vinst på 5,6 % år 2008 till en förlust på 5,4 % år 2004 under översynsperioden.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Lönsamhet i unionen (detaljhandelns varumärke) (% av nettoförsäljningen)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Lönsamhet i unionen (eget varumärke och detaljhandelns varumärken) (% av nettoförsäljningen)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Avkastning på investeringar (eget varumärke och detaljhandelns varumärken) (vinst i % av investeringars bokförda nettovärde)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Källa:
Undersökning.
(104)
Lönsamheten minskade också när det gäller unionsindustrins försäljning av produkter avsedda att säljas både under eget varumärke och under detaljhandelns varumärke, från 8,5 % år 2008 till 1,6 % under översynsperioden. Minskningen är alltså inte lika kraftig som när det gäller detaljhandelns varumärken. Försämringen av lönsamheten förklaras av det faktum att försäljningspriserna minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaderna (i huvudsak obehandlad sockermajs och konservburkar) ökade med 5 % under samma period. Det är tydligt att unionsindustrin inte har kunnat överföra de ökade produktionskostnaderna till sina kunder.
(105)
Avkastningen på investeringar, uttryckt som vinst (för både producentens och detaljhandelns varumärken) som en procentandel av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen. Den sjönk från en nivå på cirka 24,3 % år 2008 till 4,4 % under översynsperioden och minskade därmed med 82 % under skadeundersökningsperioden.
d) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(106)
Kassaflödet (netto) från rörelsen låg på cirka 27 000 EUR 2008. Det ökade till cirka 23 miljoner EUR 2009 och till cirka 58 miljoner EUR 2010 innan det gick ned igen till cirka 8 miljoner EUR 2011. Från 2011 till översynsperioden ökade det med cirka 11 miljoner EUR. Inga av de samarbetsvilliga unionsproducenterna uppgav sig ha svårigheter att anskaffa kapital.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Kassaflöde (eget varumärke och detaljhandelns varumärken) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Källa:
Undersökning.
e) Investeringar
(107)
Unionsindustrins årliga investeringar i produktion av den likadana produkten ökade med 45 % från 2008 till 2009, minskade med 34 procentenheter från 2009 till 2010, ökade med 57 procentenheter 2011 och minskade slutligen med 4 procentenheter från 2011 till översynsperioden. Sammantaget under skadeundersökningsperioden ökade investeringarna med 64 %. Investeringarna var avsedda för underhåll och förnyelse av befintlig utrustning, inte för att öka produktionskapaciteten.
2008
2009
2010
2011
ÖP
Nettoinvesteringar (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Källa:
Undersökning.
4. Slutsats om skada
(108)
Utvecklingen var negativ för ett antal indikatorer mellan 2008 och översynsperioden. Räntabiliteten sjönk, produktionsvolymen minskade med 8 %, produktionskapaciteten minskade med 9 % och sysselsättningen minskade med 11 %. När det gäller den lägre produktionsnivån ska det noteras att skördeavkastningen 2008 var bättre än förväntat, vilket ledde till en högre produktion för unionsindustrin samma år. Under samma period blev importen från Thailand (som huvudsakligen faktureras i US-dollar) mer attraktiv på grund av den svagare dollarkursen. Den ökade tillgången på sockermajs (både i unionen och Thailand) sammanföll med den ekonomiska och finansiella krisen i unionen som påverkade förbrukningen. Som en följd av detta kunde den ökade unionsproduktionen inte säljas i sin helhet på unionsmarknaden. Detta ledde till sänkta produktionsnivåer och lageruttag under de följande åren, men kan inte helt förklara den vållade skadan.
(109)
Lönsamheten för unionsindustrins försäljning av sockermajs (både av egna varumärken och av detaljhandelns varumärken) minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Segmentet med detaljhandelns varumärken där unionsindustrin direkt konkurrerar med den thailändska importen går med klar förlust (lönsamheten minskade från en vinst på mer än 5 % år 2008 till en förlust på mer än 5 % under översynsperioden). Unionsproducenterna sänkte sina försäljningspriser på unionsmarknaden med 3 % och lyckades återvinna marknadsandelar på bekostnad av lönsamheten. Industrin behöver försäljningen under detaljhandelns varumärken, eftersom det inte finns tillräcklig efterfrågan på det egna märket. Mot bakgrund av att försäljningen under detaljhandelns varumärken utgör 60 % av det sammanlagda försäljningsvärdet, minskade den sammanlagda lönsamheten från 8,5 % till 1,6 % under skadeundersökningsperioden.
(110)
Vissa indikatorer tyder på att industrin återerövrade sin position tack vare de gällande åtgärderna. Den thailändska importens volym och motsvarande marknadsandel halverades nästan under översynsperioden, från 12 % år 2008 till endast 6 % under översynsperioden. Unionsindustrins marknadsandel ökade från 83 % under 2008 till 90 % under översynsperioden. Under översynsperioden underskred inte heller priserna på den thailändska importen unionsindustrins, men de har samtidigt förhindrat unionsindustrin från att överföra de ökade kostnaderna till kunderna. Även andra indikatorer utvecklades positivt. Kapacitetsutnyttjandet ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden och låg på relativt höga 77 % under översynsperioden. Volymen för unionsindustrins försäljning under detaljhandelns varumärken, som konkurrerar direkt med den thailändska importen, ökade med 31 % och den sammanlagda försäljningen för både segmenten ökade med 19 %. Investeringarna ökade med 64 %. Dessa faktorer tyder på att industrin lyckades återhämta sig. Den klarade dock inte att nå en tillfredsställande lönsamhetsnivå som räckte för att behålla en betydande marknadsandel på en marknad där endast unionsindustrin och den thailändska importen konkurrerar (importen från övriga tredjeländer är spridd och obetydlig).
(111)
Konkurrenssituationen på unionsmarknaden är mycket känslig. Å ena sidan har unionsindustrin ingen konkurrens utifrån på en del av marknaden - segmentet med egna varumärken. Varumärkesägarnas förhandlingsposition är stark i förhållande till detaljhandlarnas. De sätter i praktiken priserna. Dessutom är marknaden konsoliderad genom att de fyra producenterna i urvalet har en marknadsandel på 54 %. Å andra sidan har handlarna övertaget i segmentet privata varumärken. På grund av konkurrensen utifrån och inom unionen råder en konstant prispress. Till följd av detta är det svårare för unionsproducenterna att överföra ökade produktionskostnader (i huvudsak sockermajs eller konservburkar) till kunderna (unionsindustrins produktionskostnader ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden) på grund av prispressen från den thailändska importen.
(112)
Det står klart att unionsindustrin har lyckats öka sin marknadsandel genom att sätta volym före pris. Dessutom går det inte att komma ifrån att unionsindustrin för merparten av sin sockermajsverksamhet (detaljhandelns varumärken) inte har kunnat återvinna sina kostnader. Därför kan slutsatsen dras att unionsindustrins situation fortfarande är sårbar och utsatt.
(113)
Flera parter menar att unionsindustrin har återhämtat sig med tanke på att ett antal indikatorer har förbättrats, särskilt mot bakgrund av unionsindustrins höga marknadsandel och det negativa underskridandet.
(114)
Det medges att skadebilden för unionsindustrin är blandad. Syftet med antidumpningsåtgärderna har delvis uppnåtts genom att en del av den skada som uppstod till följd av den dumpade importen från Thailand har avlägsnats. Unionsindustrins situation är emellertid på det hela taget sårbar om man ser till den låga och minskade lönsamheten.
(115)
Negativt underskridande och unionsindustrins betydande marknadsandel tyder inte automatiskt på att skada inte förekommer. Situationen med fortsatt dumpad import från Thailand (med dumpningsmarginaler på upp till 44 %) har resulterat i sänkta priser på unionsmarknaden. Unionsindustrin har i ett försök att återvinna förlorade marknadsandelar hållit sina priser nere, vilket lett till en försämring av lönsamheten.
(116)
En berörd part hävdade att skadebedömningen borde baseras på unionsindustrins sammanlagda resultat och inte bara på resultatet i ett segment av marknaden.
(117)
I linje med den ursprungliga undersökningen har skadebedömningen baserats på unionsindustrins sammanlagda resultat (eget märke och detaljhandelns varumärke) samt, för ett visst antal indikatorer, (lönsamhet, försäljningsvolym, och försäljningspriser) på detaljhandelns varumärke. Det finns inga förändrade omständigheter som motiverar att man avviker från denna metod, som alltså är fortsatt giltig för att bedöma unionsindustrins situation. Såsom nämns i skälen 84 och 85 kännetecknas sockermajsmarknaden fortfarande av två försäljningskanaler, och all import från de samarbetsvilliga thailändska exportörerna gällde kanalen med detaljhandelns varumärke. Dessutom, även om man bara skulle ta hänsyn till unionsindustrins sammanlagda resultat, skulle detta, med tanke på den låga och minskade lönsamheten, ändå inte ändra slutsatsen att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation. Utifrån ovanstående överväganden avvisas detta påstående.
(118)
Två berörda parter hävdade att unionsindustrins oförmåga mycket väl kan bero på konkurrens inom unionen.
(119)
Situationen på unionsmarknaden när det gäller konkurrens är emellertid inte påtagligt annorlunda än situationen under skadeundersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (två försäljningskanaler, cirka 20 unionsproducenter). Icke desto mindre uppnådde unionsindustrin år 2002, före det att thailändsk export kom in på unionsmarknaden till dumpade priser, en vinstnivå på sammanlagt mer än 20 % (eget märke och detaljhandelns varumärke) och 17 % på detaljhandelns varumärke. Detta visar att konkurrensen i unionen inte hindrar unionsindustrin från att uppnå sunda vinstmarginaler. Det är snarare den fortsatta närvaron av dumpad import med åtföljande sänkta priser som hindrar unionsindustrin från att höja sina priser.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
(120)
Utifrån de trender som beskrivs ovan förefaller antidumpningsåtgärderna delvis ha lett till det avsedda resultatet att eliminera den skada som unionsproducenterna lidit. Å andra sidan visar den negativa utvecklingen av ett antal skadeindikatorer att industrins situation fortfarande är sårbar och utsatt.
(121)
Såsom nämns ovan har de thailändska exportörerna reservkapacitet för att mycket snabbt öka sin export. Thailändsk handelsstatistik bekräftar dessutom att Thailand under 2011 exporterade cirka 140 000 ton till tredjeländer, vilket är sju gånger mer än den thailändska exportvolymen till unionen. Med tanke på de mer lukrativa priserna på unionsmarknaden jämfört med på vissa tredjelandsmarknader, är det dessutom troligt att betydande mängder som i dagsläget exporteras till dessa länder kommer att styras över till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna inte längre skulle tillämpas. En sådan abrupt utveckling observerades redan i den ursprungliga undersökningen, när marknadsandelen för importen från Thailand till unionen nära nog fördubblades på bara tre år, dvs. från 6,8 % år 2002 till 12,7 % år 2005.
(122)
På grundval av ovanstående kan man därför dra slutsatsen att det finns en sannolikhet för att skadan återkommer om åtgärderna skulle upphävas.
(123)
Flera berörda parter har uttryckt tvivel rörande slutsatsen om sannolikheten för återkommande skada. Det hävdas särskilt att en prisskillnad på 5 % mellan unionsmarknaden och marknaderna i tredjeländer är för liten för att det ska löna sig att lägga om exporten av sockermajs till unionsmarknaden. Detta argument har redan bemötts i skäl 61. Det hävdas också att sockermajs inte är en råvara som lätt kan växla marknader. Detta påstående har emellertid inte underbyggts och något stöd för detta finns inte heller i denna undersökning.
(124)
Även om sannolikheten för återkommande skada bara är en bedömning grundad på en prognos, baseras den på de fakta som nämns i skäl 121. Påståendet avvisas därför.
G. UNIONENS INTRESSE
(125)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter.
1. Unionsindustrins intresse
(126)
Såsom nämns ovan är unionsindustrins situation fortfarande relativt skör och sårbar. Den skulle kunna utnyttja en fortsatt tillämpning av åtgärderna för att höja sina försäljningspriser (särskilt för detaljhandelns varumärken) får att återvinna sina ökade produktionskostnader. Detta skulle ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin ekonomiska situation.
2. Återförsäljarnas och konsumenternas intresse
(127)
Mer än 40 importörer/detaljhandlare och två konsumentorganisationer/handelsorganisationer har uppmanats att samarbeta. Endast en detaljhandlare har samarbetat. Denne handlares import utgjorde en liten andel av den totala importen från Thailand under översynsperioden. Jämfört med handlarens totala omsättning var den andel som rörde sockermajs försumbar. Dessutom genererade återförsäljningen av sockermajs en mycket hög vinst under översynsperioden. De faktorerna tyder på att återförsäljarna inte skulle drabbas oproportionerligt, även om åtgärderna skulle förlängas.
(128)
Samtidigt inkom ett antal handelssammanslutningar med inlagor och deltog i en utfrågning. De hävdar att antidumpningsåtgärderna bör avbrytas eftersom marknadsandelen för den thailändska importen är låg och på väg att minska samtidigt som unionsindustrins marknadsandel är hög och ökar.
(129)
När det gäller konsumenterna lägger de i genomsnitt ut mycket blygsamma 5 EUR per år och hushåll på sockermajs. Med tanke på de gällande åtgärdernas måttliga nivå skulle effekten av en fortsatt tillämpning av dem sannolikt vara försumbar för konsumenterna.
(130)
Mot bakgrund av vad som anförts ovan och den allmänt låga graden av samarbetsvilja är det därför inte sannolikt att detaljhandlarnas och konsumenternas situation i gemenskapen skulle påverkas väsentligt av de föreslagna åtgärderna.
3. Risk för försörjningsbrist/begränsad konkurrens på unionsmarknaden
(131)
Det bör erinras om att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att stoppa den import till unionen på vilken åtgärderna införs, utan att undanröja verkningarna av snedvridna marknadsvillkor som uppstått på grund av fortsatt dumpad import.
(132)
Förbrukningen i unionen ökade med 9 % under översynsperioden och kom upp i cirka 350 000 ton. Unionsindustrins kapacitet har stadigt överstigit efterfrågan i unionen under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på cirka 440 000 ton under översynsperioden. Det finns tillräcklig konkurrens mellan unionsproducenterna. Eftersom unionsindustrins kapacitetsutnyttjande var 77 % under översynsperioden förefaller det finnas reservkapacitet för att öka produktionen ytterligare om efterfrågan ökar. Import från tredjeländer, främst Förenta staterna och Folkrepubliken Kina, kan också tillgodose en del av efterfrågan. Såsom nämns ovan, bör det påpekas att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att stoppa importen från Thailand till unionen. Med tanke på den låga nivån på åtgärderna, förväntas det att den thailändska importen kommer att fortsätta att ha en viss marknadsandel på unionsmarknaden.
(133)
I ljuset av ovanstående går det inte att dra slutsatsen att fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna skulle leda till ett bristande utbud eller en begränsning av konkurrensen på unionsmarknaden.
4. Slutsatser om unionens intresse
(134)
Utifrån ovanstående torde fortsatta åtgärder endast ha en begränsad negativ inverkan som i vilket fall inte skulle vara oproportionerlig i förhållande till den nytta unionsindustrin skulle ha av en förlängning av åtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(135)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.
(136)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av viss beredd eller konserverad sockermajs i form av korn med ursprung i Thailand bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består alltså av värdetullar av olika storlek.
(137)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen gäller endast import av den berörda produkten som producerats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i den här förordningens normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa satser utan i stället av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.
(138)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hör ihop med t.ex. denna namnändring eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutlig antidumpningstull införs härmed på import av sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad med ättika eller ättiksyra, inte fryst, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2001 90 30 (Taric-nummer 2001903010), och sockermajs (Zea mays var. saccharata) i form av korn, beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte fryst, andra än produkter enligt nummer 2006, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2005 80 00 (Taric-nummer 2005800010), med ursprung i Thailand.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:
Företag
Antidumpningstull (%)
Taric-tilläggsnummer
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand
11,1
A792
Samarbetsvilliga producenter som förtecknas i bilagan
12,9
A793
Alla övriga företag
14,3
A999
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Artikel 1.2 får ändras genom att den nya exporterande producenten fogas till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 12,9 % om en ny exporterande producent i Thailand lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget
a)
inte exporterade de produkter som avses i artikel 1.1 till unionen under översynsperioden (1 april 2011-30 mars 2012),
b)
inte är närstående någon av de exportörer eller producenter i Thailand som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och
c)
faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter översynsperioden eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 2 september 2013.