РЕШЕНИЕ № 445/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за установяване на действие на Съюза „Европейски столици на културата“ за годините 2020 - 2033 и за отмяна на Решение № 1622/2006/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 167, параграф 5, първо тире от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) има за цел постигането на все по-тесен съюз между народите на Европа и поставя на Съюза задачата, inter alia, да допринася за разцвета на културите на държавите членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно поставя на преден план общото културно наследство. Във връзка с това при необходимост Съюзът подкрепя и допълва действията на държавите членки за по-добро опознаване и разпространение на културата и историята на европейските народи.
(2)
В съобщението на Комисията от 10 май 2007 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят, одобрено от Съвета с резолюция от 16 ноември 2007 г. (3) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (4), се определят целите за бъдещите дейности на Съюза в областта на културата. Тези дейности следва да насърчават културното многообразие и междукултурния диалог. Те следва също и да стимулират развитието на културата като катализатор на творческото начало в рамките на стратегията за растеж и работни места и като съществен елемент от международните отношения на Съюза.
(3)
Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване, влязла в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, има за цел опазването и популяризирането на културното многообразие, насърчаването на взаимодействието между културите и повишаването на осведомеността за стойността на културното многообразие на местно, национално и международно равнище.
(4)
С Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се установява действиe за проявата „Европейска столица на културата“ за годините 2007 - 2019.
(5)
Оценките на европейските столици на културата, както и консултациите с обществеността за бъдещето на посоченото действие след 2019 г. показват, че то постепенно се е превърнало в една от най-амбициозните и най-високо ценени от европейските граждани културни инициативи в Европа. Следователно следва да бъде въведено ново действие за периода 2020 - 2033 година.
(6)
Освен първоначалните цели на „Европейски столици на културата“ - изтъкване на богатството и многообразието на европейските култури и общите им черти, както и стимулиране на по-голямо взаимно разбирателство между европейските граждани - градовете, които са били носители на званието „Европейска столица на културата“ („званието“), постепенно са открили допълнителни ползи от него, използвайки подсилващия му ефект за стимулиране на развитието им в по-общ план според съответните стратегии и приоритети.
(7)
Целите на действието, установено с настоящото решение следва да съответстват напълно на целите на програмата „Творческа Европа“, създадена с Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) - опазване, развитие и насърчаване на европейското културно и езиково многообразие, популяризиране на европейското културно наследство и засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството в Европа, и по-специално на аудио-визуалния сектор, с оглед на подпомагането на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Постигането на тези цели следва също така да спомага за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство и да стимулира междукултурния диалог и взаимното разбирателство.
(8)
За постигането на тези цели е важно градовете, носители на званието, да се стремят да развиват връзки между техните сектори на културата и творчеството, от една страна, и сектори като образование, научноизследователска дейност, околна среда, градско развитие или културен туризъм, от друга страна. По-специално предишни доказателства посочват потенциала на „Европейски столици на културата“ като катализатор за местното развитие и културния туризъм, както се подчертава в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа - водеща световна туристическа дестинация - нова политическа рамка за европейския туризъм“, приветствано от Съвета в неговите заключения от 12 октомври 2010 г. и утвърдено от Европейския парламент в неговата резолюция от 27 септември 2011 г. (7)
(9)
Важно е също градовете, носители на званието, да се стремят да насърчават социалното приобщаване и равните възможности и да полагат всички усилия, за да гарантират възможно най-широко участие на всички елементи на гражданското общество в подготовката и осъществяването на културната програма, като специално внимание се обърне на младите хора, на маргинализираните групи и на групите в неравностойно положение.
(10)
Оценките и консултациите с обществеността убедително показаха също, че за европейските столици на културата има много потенциални ползи, ако проявите бъдат старателно планирани. Тези прояви са преди всичко и най-вече част от инициатива в областта на културата, но могат да носят значителни ползи в социален и икономически план, особено когато са заложени в дългосрочна стратегия за развитие на града, в чиято основа е културата.
(11)
Действието „Европейски столици на културата“ освен това е голямо предизвикателство. Провеждането на продължаваща цяла година програма за културни дейности изисква големи усилия и някои градове, носители на званието, са постигнали по-големи успехи от други в използването на потенциала на инициативата. Поради това, посоченото действие следва да бъде подсилено, за да могат всички градове да извлекат максимална полза от званието.
(12)
Званието следва все така да се присъжда на градове независимо от големината им, но за да се достигне до по-широка публика и за да се увеличи въздействието, следва да бъде възможно, както преди, съответните градове да включват заобикалящите ги райони.
(13)
Присъждането на званието следва да продължи да се извършва въз основа на специално създадена културна програма за „Европейска столица на културата“ със силно изразено европейско измерение. Тази културна програма следва да бъде част от дългосрочна стратегия с устойчиво въздействие върху местното икономическо, културно и социално развитие.
(14)
Двустепенният процес на подбор, извършван съгласно хронологичен списък на държавите членки от екип от независими експерти, е доказал своята справедливост и прозрачност. Той позволява на градовете да подобрят заявленията си за участие между фазите на предварителния и окончателния подбор въз основа на експертните съвети, дадени от посочения екип, и осигурява справедливо разпределение на званието сред всички държави членки. Освен това, за да се гарантира последователността на действието „Европейски столици на културата“ и да се избегне загубата на опит и ноу-хау, което би се случило, ако всички експерти бъдат заместени едновременно, тяхното заместване следва да става поетапно.
(15)
Националният експертен опит следва да продължи да се осигурява чрез предоставянето на възможност на държавите членки да определят до двама експерти в екипа, който извършва процедурите по подбор и мониторинг на градовете.
(16)
Критериите за подбор следва да станат по-ясни, за да се дадат по-добри указания на кандидатстващите градове по отношение на целите и изискванията, които те трябва да спазват, за да получат званието. Посочените критерии следва да бъдат и по-лесно измерими, за да се помогне на екипа при подбора и мониторинга на градовете. В това отношение следва да се постави специален акцент върху плановете на градовете кандидати за последващи дейности, заложени в дългосрочна стратегия за културната политика, способни да генерират устойчиво културно, икономическо и социално въздействие.
(17)
Градовете кандидати следва да проучат възможността, когато е целесъобразно, за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза.
(18)
Подготвителната фаза между определянето на града и годината на проявата е от изключителна важност за успеха на действието „Европейска столица на културата“. Сред заинтересованите страни е налице широк консенсус, че придружаващите мерки, въведени с Решение № 1622/2006/ЕО, са били изключително полезни за съответните градове. Посочените мерки следва да бъдат допълнително развити, по-специално чрез по-чести заседания за мониторинг и посещения на градовете от експертите на екипа, както и чрез още по-интензивна обмяна на опит между досегашните, настоящите и бъдещите градове, носители на званието и между градовете кандидати. Определените градове могат също да развиват допълнителни връзки с други градове, носители на званието.
(19)
Наградата „Мелина Меркури“, създадена с Решение № 1622/2006/ЕО, е придобила силно символично значение, далеч по-важно от реалната сума, присъдена от Комисията. За да се гарантира обаче, че определените градове изпълняват ангажиментите си, условията за изплащане на паричната награда следва да се направят по-стриктни и ясни.
(20)
Важно е в своите информационни материали съответните градове ясно да посочват, че действието, установено в настоящото решение, е действие на Съюза.
(21)
Оценките на Комисията на досегашните европейски столици на културата, които се основават на данни, събрани на местно равнище, не могат да осигурят непосредствени данни за въздействието на званието. Ето защо най-активни в оценката следва да бъдат самите градове.
(22)
Опитът от миналото показва, че участието на страни кандидатки може да подпомогне тяхното сближаване със Съюза чрез подчертаване на общите аспекти на европейските култури. Поради това след 2019 г. в действието, установено в настоящото решение, следва да могат да участват страни кандидатки и потенциални кандидати.
(23)
Въпреки това, през периода 2020-2033 г., обхванат от настоящото решение, от съображения за равнопоставеност с градовете от държавите членки, на градовете от страните кандидатки и потенциални кандидати е позволено да участват само в едно съревнование за званието. Освен това, също от съображения за равенство с държавите членки, всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж.
(24)
Решение № 1622/2006/ЕО следва да се отмени. Неговите разпоредби обаче следва да продължат да се прилагат във връзка с всички градове, които вече са определени или за които процедурата по определяне още не е приключила до 2019 година.
(25)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа, да се подчертаят общите им черти, както и да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки предвид необходимостта по-специално от общи, ясни и прозрачни критерии и процедури за подбор и мониторинг, както и от силна координация между държавите членки, а поради обхвата и очакваните резултати от действието може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, ЕС може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. Съгласно принципа на пропорционалност, определен в същия член, обхватът на настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Установяване на действието
Установява се действие на Съюза, наречено „Европейски столици на културата“, за годините 2020 - 2033 („действието“).
Член 2
Цели
1. Общите цели на действието са:
а)
да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа и да се изтъкнат общите им черти, както и да се увеличи чувството за принадлежност на гражданите към едно общо културно пространство;
б)
да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете съгласно съответните им стратегии и приоритети.
2. Специфичните цели на действието са:
а)
да се увеличат обхватът, многообразието и европейското измерение на предлаганите културни прояви в градовете, в т.ч. и чрез транснационално сътрудничество;
б)
да се разшири достъпът до култура и да се улесни участието в културни дейности;
в)
да се укрепи капацитетът на културния сектор и връзките му с други сектори;
г)
да се изтъкне международният образ на градовете чрез културата.
Член 3
Достъп до действието
1. Съревнованието за званието е открито за градове, които могат да ангажират за участие заобикалящите ги райони.
2. Броят на градовете, носители на званието за дадена година („годината на проявата“) не трябва да надвишава три.
Званието се присъжда най-много на един град във всяка от двете държави членки, посочени в графика, поместен в приложението („графикът“), и през съответните години - на един град от страната кандидатка или потенциален кандидат или на един град от страна, присъединяваща се към Съюза при посочените в параграф 5 обстоятелства.
3. Градовете в държавите членки могат да бъдат определени да носят званието за една година в съответствие с последователността на държавите членки, посочена в графика.
4. Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати, участващи в програмата „Творческа Европа“ или в последващите програми на Съюза в подкрепа на културата на датата на публикуване на поканата за подаване на заявления, посочена в член 10, параграф 2, могат да кандидатстват за званието за една година в рамките на открито съревнование, провеждащо се на всеки три години в съответствие с графика.
Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати могат да участват само в едно съревнование за периода 2020-2033 г.
Всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж през периода 2020-2033 г.
5. Когато страна се присъедини към Съюза след 4 май 2014 т., но преди 1 януари 2027 г., тя може да бъде домакин на проявата седем години след присъединяването ѝ в съответствие с правилата и процедурите, приложими за държавите членки. Графикът съответно се актуализира. Когато страна се присъедини към Съюза на или след 1 януари 2027 г., тя не може да участва в рамките на настоящото действие като държава членка.
Обаче през годините, през които в съответствие с графика вече има три града, носители на званието, градовете в страните, посочени в първа алинея, имат право да носят званието само през следващата възможна година в графика по реда на присъединяването на тези страни.
Ако град от страна, посочена в първа алинея, вече е участвал в съревнование за страни кандидатки и потенциални кандидати, той не може да участва в никакви последващи съревнования за държави членки. Ако град от такава страна е бил определен да бъде домакин на проявата през периода 2020-2033 г. в съответствие с параграф 4, тази страна след присъединяването си не може да организира състезание като държава членка в рамките на същия период.
Ако няколко страни се присъединят към Съюза на една и съща дата и ако между тези страни няма съгласие за реда на участие в действието, Съветът организира теглене на жребий.
Член 4
Прилагане
1. Комисията изготвя общ формуляр за кандидатстване въз основа на посочените в член 5 критерии, който се използва от всички градове кандидати.
Когато даден град кандидат включва за участие заобикалящия го район, заявлението се подава от името на града.
2. Всяко заявление се подава въз основа на културна програма със силно европейско измерение.
Културната програма обхваща годината на проявата и е създадена конкретно с оглед на званието в съответствие с критериите, установени в член 5.
Член 5
Критерии
Критериите за оценка на заявленията („критериите“) са разделени на категории: „принос към дългосрочната стратегия“, „европейско измерение“, „културно и творческо съдържание“, „способност за изпълнение“, „обхват“ и „управление“, както следва:
1.
По отношение на категорията „принос към дългосрочната стратегия“ се отчитат следните фактори:
а)
съществуването на културна стратегия за града кандидат към момента на подаване на заявлението, която включва действието и планове за продължаване на културните дейности след годината на проявата;
б)
плановете за укрепване на капацитета на секторите на културата и творчеството, в т.ч. изграждането на дългосрочни връзки между културния, икономическия и социалния сектор в града кандидат;
в)
очакваното дългосрочно културно, социално и икономическо въздействие, включително градско развитие, които присъждането на званието може да окаже върху града кандидат;
г)
плановете за мониторинга и оценката на въздействието върху града кандидат от присъждането на званието, както и плановете за разпространяване на резултатите от оценката.
2.
По отношение на категорията „европейско измерение“ се оценяват следните фактори:
а)
обхватът и качеството на дейностите за насърчаване на културното многообразие в Европа, междукултурния диалог и по-голямото взаимно разбирателство между европейските граждани;
б)
обхватът и качеството на дейностите за изтъкване на общите черти на европейските култури, на културното и историческото наследство, както и на европейската интеграция и съвременните европейски теми;
в)
обхватът и качеството на дейностите, в които са представени европейски творци, сътрудничество с участници или градове от различни държави, включително, когато е целесъобразно, градове, носители на званието, и транснационални партньорства;
г)
стратегията за привличане на интереса на широката публика в Европа и на международно равнище.
3.
По отношение на категорията „културно и творческо съдържание“ се оценяват следните фактори:
а)
ясно и последователно творческо виждане и стратегия за културната програма;
б)
участието на местни творци и културни организации в разработването и изпълнението на културната програма;
в)
обхватът и многообразието на предложените дейности и общото им художествено качество;
г)
способността за съчетаване на местното културно наследство и традиционните художествени форми с нови, иновативни и експериментални форми на творческа изява.
4.
По отношение на категорията „способност за изпълнение“ градовете кандидати следва да докажат, че:
а)
заявлението се ползва от широка и силна политическа подкрепа и от траен ангажимент от страна на местните, регионалните и националните органи;
б)
градът кандидат има или ще има подходяща и жизнеспособна инфраструктура, позволяваща му да бъде домакин на проявата.
5.
По отношение на категорията „обхват“ се оценяват следните фактори:
а)
участието на местното население и гражданското общество в подготовката на заявлението и изпълнението на действието;
б)
създаването на нови и устойчиви възможности за широк кръг граждани да присъстват или да участват в културните дейности, по-специално млади хора, доброволци, маргинализирани лица и лица в неравностойно положение, включително такива от малцинствата, като следва да се обръща специално внимание и на достъпността на тези прояви за хората с увреждания и за възрастните граждани;
в)
общата стратегия за привличане на публика, и по-специално връзката с образованието и участието на училищата.
6.
По отношение на категорията „управление“ се оценяват следните фактори:
а)
реалистичният характер на стратегията за привличане на финансови средства и на предложения бюджет, което включва, когато е целесъобразно, плановете за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза и обхваща подготвителната фаза, самата година на проявата, оценката и средства за последващите дейности и планирането на действия при извънредни ситуации;
б)
предвижданата структура за управление и изпълнение на действието, която включва, inter alia, подходящо сътрудничество между местните власти и структурата за изпълнение, включително творческия екип;
в)
процедурите за назначаване на генерален директор и на художествен директор и обхватът на дейността им;
г)
маркетинговата и информационната стратегия, която е изчерпателна и подчертава, че действието е действие на Съюза;
д)
структурата за изпълнение разполага с персонал с подходящи умения и опит за планиране, управление и реализиране на културната програма през годината на проявата.
Член 6
Експертен екип
1. Създава се екип от независими експерти („екипът“) за осъществяване на процедурите по подбора и мониторинга.
2. Екипът се състои от10 експерти, назначени от институциите и органите на Съюза („европейски експерти“) в съответствие с параграф 3.
3. След организирането на открита процедура с покана за изразяване на интерес Комисията предлага група от подбрани потенциални европейски експерти.
След това всяка от институциите - Европейският парламент, Съветът и Комисията - избира по трима експерти от тази група и ги назначава в съответствие със своите процедури.
Комитетът на регионите избира един експерт от групата на предварително подбраните членове и го назначава в съответствие със своите процедури.
При подбора на европейски експерти всяка от тези институции и всеки от тези органи на Съюза се стреми да осигури взаимно допълване на компетентностите, балансирано географско разпределение и равностойно участие на двата пола в цялостния състав на екипа.
4. В допълнение към европейските експерти, за целите на подбора и мониторинга на града от дадена държава членка съответната държава членка назначава до двама експерти в екипа в съответствие със своите собствени процедури и след консултации с Комисията.
5. Всички експерти са:
а)
граждани на Съюза;
б)
независими;
в)
със значителен опит и компетентност във:
i)
културния сектор;
ii)
културното развитие на градовете; или
iii)
организирането на проявата „Европейска столица на културата“ или на международна културна проява с подобен обхват и мащаб;
г)
в състояние да посветят необходимия брой работни дни годишно на работата на екипа.
6. Екипът определя свой председател.
7. Европейските експерти се назначават за период от три години.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, що се отнася до първоначалното създаване на екипа, Европейският парламент назначава своите експерти за три години, Комисията - за две години, а Съветът и Комитетът на регионите - за една година.
8. Всички експерти декларират всеки настоящ или потенциален конфликт на интереси по отношение на конкретен кандидатстващ град. В случай на подобна декларация или ако се установи такъв конфликт на интереси, съответният експерт подава оставка, а съответната институция или орган на Съюза или държава членка го заменя за остатъка от мандата съгласно съответната процедура.
Член 7
Подаване на заявления в държавите членки
1. Всяка държава членка е отговорна за организирането на съревнованието между своите градове в съответствие с графика.
2. Съответните държави членки публикуват покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят град, който да бъде домакин на проявата за 2020 г., публикуват такава покана възможно най-бързо след 4 май 2014 г.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления от градовете кандидати за званието по всяка покана за кандидатстване се определя на най-малко 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Съответните държави членки уведомяват Комисията за подадените заявления.
Член 8
Предварителен подбор в държавите членки
1. Всяка от съответните държави членки свиква екипа и представители на градовете кандидати на заседание за първоначален подбор не по-късно от пет години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакин на проявата, могат да удължат този срок с най-много една година.
2. След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
3. Екипът изпраща доклада за предварителен подбор до съответните държави членки и до Комисията.
4. На основание на доклада на екипа всяка от съответните държави членки официално одобрява списъка с първоначално одобрените кандидати.
Член 9
Подбор в държавите членки
1. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговорят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на съответната държава членка, която на свой ред ги изпраща на Комисията.
2. Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор всяка от съответните държави членки свиква екипа на заседание за подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, съответната държава членка може след консултация с Комисията да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
3. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
4. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове, като отправя препоръка за определяне най-много на един град от съответната държава членка.
Докладът съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът изпраща доклада за подбор до съответните държави членки и до Комисията.
5. Независимо от параграф 4, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за съответната година.
Член 10
Предварителен подбор и подбор в страните кандидатки и потенциалните кандидати
1. Комисията носи отговорност за организирането на съревнованието между градовете от страните кандидатки и потенциалните кандидати.
2. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления по всяка покана за кандидатстване се определя най-рано 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Предварителният подбор на градовете се извършва от екипа поне пет години преди годината на проявата въз основа на техните заявления за кандидатстване. Не се организират заседания с градовете кандидати.
След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
Екипът представя на Комисията доклада за предварителен подбор.
4. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговарят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на Комисията.
Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор Комисията свиква екипа на заседание за окончателен подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, Комисията може да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
5. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
6. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове кандидати заедно с препоръка за определянето на най-много един град от страна кандидатка или потенциален кандидат.
Докладът за подбор съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът представя на Комисията доклада за подбор.
7. Независимо от параграф 6, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за тази година.
Член 11
Определяне
1. Всяка от съответните държави членки определя един град, който да бъде домакин на проявата въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета, Комисията и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакини на проявата за 2020 г., могат да удължат този срок с най-много една година.
2. В случая със страните кандидатки и потенциалните кандидати Комисията определя един град, който да носи званието през съответните години въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
3. Решенията, посочени в параграфи 1 и 2, се придружават от обосновка, основана на докладите на екипа.
4. Когато даден град е привлякъл за участие заобикалящия го район, решението се прилага за града.
5. В срок два месеца от уведомленията за определяне Комисията публикува в серия С на Официален вестник на Европейския съюз списък на градовете, определени за европейски столици на културата.
Член 12
Сътрудничество между определените градове
Градовете, определени за една и съща година, се стремят да развият връзки между културните си програми и такова сътрудничество може да се вземе предвид в рамките на процедурата на мониторинг, посочена в член 13.
Член 13
Мониторинг
1. Екипът осъществява мониторинг върху подготовката на определените градове за годината на проявата и им осигурява подкрепа и насоки от момента на определянето им до началото на годината на проявата.
2. За тази цел Комисията свиква три заседания за мониторинг, на които присъстват екипът и определените градове, както следва:
а)
три години преди годината на проявата;
б)
18 месеца преди годината на проявата;
в)
два месеца преди годината на проявата.
Съответната държава членка или страна кандидатка или потенциален кандидат може да номинира наблюдател, който да присъства на тези заседания.
Определените градове изпращат на Комисията доклади за напредъка шест седмици преди всяко заседание за мониторинг.
На заседанията за мониторинг екипът извършва преглед на подготовката и дава насоки с цел да подпомогне определените градове да разработят висококачествена културна програма и ефикасна стратегия. Екипът обръща специално внимание на препоръките, отправени в доклада за подбор и в предходните доклади за мониторинг, посочени в параграф 3.
3. След всяко заседание за мониторинг екипът изготвя доклад за мониторинг относно състоянието на подготовката и всички стъпки, които трябва да бъдат предприети.
Екипът представя докладите си за мониторинг на Комисията, както и на съответните определени градове, държави членки или страни кандидатки или потенциални кандидати.
4. Освен заседанията за мониторинг, при необходимост Комисията може да организира посещения на екипа в определените градове.
Член 14
Награда
1. Комисията може да присъди на някой от определените градове парична награда в памет на Мелина Меркури („наградата“), при условие че съответната многогодишна финансова рамка предоставя средства за тази цел.
Правните и финансовите аспекти на наградата се разглеждат в рамките на съответните програми на Съюза за подкрепа на културата.
2. Паричната награда се изплаща най-късно в края на март през годината на проявата, при условие че определеният град продължава да изпълнява ангажиментите, които е поел на етапа на подаване на заявлението, отговаря на критериите и взема предвид препоръките, съдържащи се в докладите за подбор и за мониторинг.
Поетите на етапа на подаване на заявлението ангажименти се смятат за изпълнени от определения град, ако между етапа на подаване на заявления и годината на проявата в програмата и в стратегията не са правени съществени промени, по-специално ако:
а)
бюджетът е запазен на равнище, при което е възможно реализирането на висококачествена културна програма в съответствие със заявлението за кандидатстване и с критериите;
б)
е зачетена подобаващо независимостта на творческия екип;
в)
европейското измерение е останало достатъчно силно в окончателния вариант на културната програма;
г)
в маркетинговата и информационната стратегия и в информационните материали, използвани от определения град, ясно се посочва фактът, че действието е действие на Съюза;
д)
са налице планове за мониторинг и оценка на въздействието върху определения град от участието му в проявата.
Член 15
Практически договорености
Комисията по-специално:
а)
осигурява цялостната съгласуваност на действието;
б)
осигурява координацията между държавите членки и екипа;
в)
с оглед на целите, посочени в член 2, и на критериите и в тясно сътрудничество с екипа изготвя указания в подкрепа на процедурите по подбор и мониторинг;
г)
осигурява техническа подкрепа за екипа;
д)
публикува на своя интернет сайт всички доклади на екипа;
е)
публикува всяка важна информация и спомага за популяризиране на действието на европейско и международно равнище;
ж)
стимулира обмена на опит и на добри практики между предишни, настоящи и бъдещи градове, носители на званието, както и между градовете кандидати, и насърчава разпространението в широк мащаб на докладите за оценка на градовете и на извлечените поуки.
Член 16
Оценка
1. Оценката на резултатите, постигнати от всяка европейска столица на културата през годината, е отговорност на съответния град.
Комисията изготвя общи указания и показатели за съответните градове въз основа на целите, посочени в член 2, и на критериите, за да осигури последователен подход към процедурата за оценка.
Съответните градове изготвят своите доклади за оценка и ги предават на Комисията до 31 декември през годината, следваща годината на проявата.
Комисията публикува докладите за оценка на своята интернет страница.
2. Освен оценките на градовете Комисията осигурява редовното провеждане на външна и независима оценка на резултатите от действието.
Тази външна и независима оценка е насочена към поставянето на всички предишни европейски столици на културата в европейски контекст, който дава възможност да се правят сравнения и да се извличат полезни поуки за бъдещите европейски столици на културата, както и за всички европейски градове. Посочените оценки обхващат оценка на действието като цяло, включително на ефективността на процесите, участващи в провеждането му, неговото въздействие и начините за усъвършенстването му.
Комисията представя на Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите следните доклади въз основа на тези оценки, придружени, ако това е целесъобразно, от съответни предложения:
а)
първоначален междинен доклад - до 31 декември 2024 г.;
б)
втори междинен доклад - до 31 декември 2029 г.;
в)
последващ доклад - до 31 декември 2034 г.
Член 17
Отмяна и преходни разпоредби
Отменя се Решение № 1622/2006/ЕО. Посоченото решение обаче продължава да се прилага по отношение на градовете, които са определени или са в процес на определяне за европейски столици на културата за годините 2013 - 2019.
Член 18
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT NR 445/2014/EU
av den 16 april 2014
om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020-2033 och om upphävande av beslut nr 1622/2006/EG
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 167.5 första strecksatsen,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Regionkommitténs yttranden (1),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) syftar till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken och tilldelar unionen bland annat uppgiften att bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för deras nationella och regionala mångfald samtidigt som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet. I detta sammanhang ska unionen vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet för att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia.
(2)
I kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld, vilket stöddes av rådet i dess resolution av den 16 november 2007 (3) och av Europaparlamentet i dess resolution av den 10 april 2008 (4), fastställs målen för unionens framtida verksamhet inom kultur. Denna verksamhet bör främja kulturell mångfald och interkulturell dialog, kulturen som en drivkraft för kreativitet inom ramen för tillväxt och sysselsättning samt som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser.
(3)
Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som trädde i kraft den 18 mars 2007 och som unionen är part i, har till syfte att skydda och främja kulturell mångfald, främja interkulturalitet och höja medvetenheten om värdet av kulturell mångfald på lokal, nationell och internationell nivå.
(4)
I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG (5) inrättas en insats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019.
(5)
Av utvärderingarna av evenemanget Europeisk kulturhuvudstad samt av det offentliga samrådet om verksamhetens framtid efter 2019 framgår att den med tiden blivit ett av det mest högt siktande kulturinitiativen i Europa samt ett av de mest uppskattade av Europas medborgare. En ny insats bör därför inrättas för åren 2020-2033.
(6)
Förutom de ursprungliga målen för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, som var att framhäva de europeiska kulturernas rikedom och mångfald och deras gemensamma drag samt bidra till att Europas medborgare får ökad kunskap om varandra, har städer som innehaft titeln Europeisk kulturhuvudstad (nedan kallad kulturhuvudstad eller kulturhuvudstadstiteln) med tiden lagt till en ny dimension genom att använda titelns hävstångseffekt för att främja städernas utveckling mer allmänt i enlighet med deras strategier och prioriteringar.
(7)
Målen för den insats som inrättas enligt detta direktiv bör vara helt i linje med målen för programmet Kreativa Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 (6), som syftar till att värna om, utveckla och främja Europas kulturella och språkliga mångfald, att främja Europas kulturarv och stärka konkurrenskraften i Europas kulturella och kreativa sektorer, särskilt den audiovisuella sektorn, i syfte att stödja smart och hållbar tillväxt för alla. Uppnåendet av dessa mål bidrar även till att stärka känslan av att tillhöra ett gemensamt kulturområde och till att stimulera interkulturell dialog och ömsesidig förståelse.
(8)
För att uppnå dessa mål är det viktigt att de städer som är kulturhuvudstäder söker upprätta kopplingar mellan å ena sidan sina kulturella och kreativa sektorer och å andra sidan sektorer som utbildning, forskning, miljö, stadsutveckling och kulturturism. Tidigare erfarenheter har särskilt visat att evenemanget Europeisk kulturhuvudstad har potential att vara en drivkraft för den lokala utvecklingen och kulturturismen, vilket lyfts fram i kommissionens meddelande av den 30 juni 2010 med titeln Europa, världens främsta resmål - en ny politisk ram för europeisk turism, som välkomnades av rådet i dess slutsatser av den 12 oktober 2010 och stöddes av Europaparlamentet i dess resolution av den 27 september 2011 (7).
(9)
Det är också viktigt att kulturhuvudstäder söker främja social integration och lika möjligheter och gör sitt yttersta för att se till att alla delar av det civila samhället i största möjliga utsträckning involveras i förberedelserna och genomförandet av kulturprogrammet, med särskild tonvikt på ungdomar och marginaliserade och missgynnade grupper.
(10)
Utvärderingarna och det offentliga samrådet har även på ett övertygande sätt visat att evenemanget Europeisk kulturhuvudstad när det planeras noggrant har många potentiella fördelar. Evenemanget förblir först och främst ett kulturinitiativ men kan också medföra betydande sociala och ekonomiska fördelar, särskilt när det ingår i en långsiktig kulturledd utvecklingsstrategi i den berörda staden.
(11)
Insatsen Europeisk kulturhuvudstad har också varit en stor utmaning. Det är krävande att genomföra ett helt år av kulturverksamhet och vissa kulturhuvudstäder har bättre än andra kunnat dra fördel av möjligheterna. Därför bör insatsen förstärkas för att alla städer på bästa sätt ska kunna utnyttja kulturhuvudstadstiteln.
(12)
Titeln kulturhuvudstad bör även i fortsättningen förbehållas städer, oavsett storlek, men de berörda städerna bör även kunna ha möjlighet att involvera omkringliggande områden för att nå ut till en bredare publik och få större genomslagskraft.
(13)
Tilldelningen av kulturhuvudstadstiteln bör även i fortsättningen fattas på grundval av ett särskilt upprättat kulturprogram, som bör ha en stark europeisk dimension. Kulturprogrammet bör även ingå i en strategi på längre sikt, med bestående inverkan på den lokala ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen.
(14)
Urvalsförfarandet i två etapper, som utgår från en kronologisk förteckning över medlemsstater och utförs av en jury av oberoende experter, har visat sig vara rättvist och transparent. Det har gjort det möjligt för städerna att förbättra sina ansökningar mellan det preliminära och det slutliga urvalet, med ledning av de expertråd de fått av juryn, och säkerställt en rättvis fördelning av kulturhuvudstadstiteln i alla medlemsstater. För att trygga kontinuiteten för insatsen Europeiska kulturhuvudstäder och undvika den förlust av erfarenhet och kunnande som skulle bli följden om alla experter byttes ut samtidigt bör dessutom experter bytas ut gradvis.
(15)
Nationell expertis bör även i fortsättningen säkerställas genom att medlemsstaterna ges möjlighet att utse upp till två experter till en jury som utför urvals- och övervakningsförfarandena.
(16)
Urvalskriterierna bör göras tydligare för att ge bättre handledning åt kandidatstäderna avseende de mål och krav som de måste uppfylla för att utses till kulturhuvudstad. Kriterierna bör även bli lättare att mäta för att hjälpa juryn vid urvalet och övervakningen av städerna. I detta avseende bör särskild tonvikt läggas vid kandidatstädernas planer för uppföljningsverksamhet inom ramen för en kulturpolitisk strategi på lång sikt, som kan ge en varaktig kulturell, ekonomisk och social effekt.
(17)
Kandidatstäderna bör undersöka möjligheten att, när så är lämpligt, utnyttja ekonomiskt stöd från unionens program och fonder.
(18)
Förberedelsefasen mellan det att staden utses till Europeisk kulturhuvudstad och det år den faktiskt är det är av avgörande vikt för att insatsen europeisk kulturhuvudstad ska bli framgångsrik. Det råder ett brett samförstånd bland intressenterna om att de stödåtgärder som infördes genom beslut nr 1622/2006/EU har varit till stor nytta för de berörda städerna. Dessa åtgärder bör vidareutvecklas, särskilt genom tätare övervakningsmöten och besök av juryns experter i städerna, och genom ett ännu intensivare utbyte av erfarenheter mellan tidigare, befintliga och kommande städer som innehar titeln kulturhuvudstad. De utsedda städerna kunde även upprätta ytterligare kopplingar med andra städer som innehar titeln.
(19)
Melina Mercouri-priset, inrättat genom beslut nr 1622/2006/EG, har fått ett starkt symboliskt värde som går mycket längre än det faktiska prisbelopp som kommissionen kan bevilja. För att säkerställa att de utsedda städerna uppfyller sina åtaganden bör dock villkoren för utbetalningen av prissumman göras strängare och tydligare.
(20)
Det är viktigt att de berörda städerna klargör i allt kommunikationsmaterial att den insats som inrättas genom detta beslut är en unionsinsats.
(21)
I kommissionens utvärderingar av tidigare kulturhuvudstadsevenemang, vilka bygger på uppgifter som samlats in på lokal nivå, har det inte varit möjligt att finna primärdata om evenemangets effekter. Därför bör städerna själva vara huvudaktörerna i utvärderingsförfarandet.
(22)
Tidigare erfarenheter har visat att kandidatländernas deltagande kan bidra till att föra dem närmare unionen genom att de europeiska kulturernas gemensamma aspekter framhävs. Den insats som inrättas genom detta beslut bör därför efter 2019 öppnas för deltagande av kandidatländer och potentiella kandidater.
(23)
För att städerna i medlemsstaterna ska ha samma villkor bör dock städer i kandidatländer och potentiella kandidater ha rätt att delta i endast en tävling gällande kulturhuvudstadstiteln under den period som omfattas av detta beslut, nämligen 2020-2033. Vidare, för att samma villkor ska råda mellan medlemsstaterna, bör varje kandidatland eller potentiell kandidat ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under den perioden..
(24)
Beslut nr 1622/2006/EG bör upphävas. Dess bestämmelser bör dock fortsätta gälla för alla städer som redan utsetts eller håller på att utses för åren till och med 2019.
(25)
Eftersom målen för detta beslut, dvs. att värna om och främja kulturernas mångfald i Europa och framhäva deras gemensamma egenskaper samt främja kulturens bidrag till städernas långsiktiga utveckling, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och förväntade verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, särskilt på grund av behovet av gemensamma, tydliga och öppna kriterier och förfaranden för urval och övervakning samt starkare samordning mellan medlemsstaterna, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Inrättande av insatsen
Härmed inrättas en unionsinsats kallad Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020-2033 (nedan kallad insatsen).
Artikel 2
Mål
1. Insatsens allmänna mål är att
a)
värna om och främja kulturernas mångfald i Europa och framhäva deras gemensamma inslag samt stärka medborgarnas känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturområde,
b)
främja kulturens bidrag till städernas långsiktiga utveckling i enlighet med deras strategier och prioriteringar.
2. De särskilda målen för insatsen är att
a)
öka omfattningen och mångfalden av samt stärka den europeiska dimensionen i städernas kulturutbud, däribland genom samarbete över gränserna,
b)
bredda tillgången till och deltagandet i kulturlivet,
c)
stärka kultursektorns kapacitet och dess kopplingar till andra sektorer,
d)
göra städerna mer kända internationellt via kultur.
Artikel 3
Deltagande i insatsen
1. Tävlingen om kulturhuvudstadstiteln ska vara öppen för städer, som dock får involvera omkringliggande områden.
2. Antalet innehavare av kulturhuvudstadstiteln under ett visst år (nedan kallat kulturhuvudstadsåret) får inte vara större än tre.
Varje år ska högst en stad utses i var och en av de två medlemsstaterna i den kalender som anges i bilagan (nedan kallad kalendern) och, under de år det är aktuellt, en stad i ett kandidatland eller i en potentiell kandidat eller en stad i ett anslutande land enligt de villkor som anges i punkt 5.
3. Städer i medlemsstaterna ska ha rätt att inneha titeln kulturhuvudstad i ett år i den ordning medlemsstaterna förekommer i kalendern.
4. Städer i kandidatländer och i potentiella kandidater, som deltar i programmet Kreativa Europa eller i efterföljande unionsprogram till stöd för kultur vid datumet för offentliggörandet av den inbjudan att lämna in ansökningar som avses i artikel 10.2, får ansöka om kulturhuvudstadstiteln för ett år inom ramen för en öppen tävling som anordnas vart tredje år i enlighet med kalendern.
Städer i kandidatländer och i potentiella kandidater ska ha rätt att delta i endast en tävling under åren 2020-2033.
Varje kandidatland eller potentiell kandidat ska ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020-2033.
5. Om ett land ansluter sig till unionen efter den 4 maj 2014 men före den 1 januari 2027, ska det ha rätt att utses till kulturhuvudstad sju år efter anslutningen, i enlighet med de regler och förfaranden som är tillämpliga på medlemsstater. Kalendern ska uppdateras i enlighet med detta. Om ett land ansluter sig till unionen efter den 1 januari 2027 ska det inte ha rätt att i egenskap av medlemsstat delta inom ramen för denna insats.
Under år då det redan finns tre städer som är kulturhuvudstäder i enlighet med kalendern, ska städer i länder som avses i första stycket emellertid endast ha rätt att utses till kulturhuvudstäder under nästa tillgängliga år i kalendern, enligt den ordning i vilken de ansluter sig.
Om en stad i ett land som avses i första stycket tidigare har deltagit i en tävling för kandidatländer och potentiella kandidater, får den inte delta i några därefter följande tävlingar för medlemsstater. När en stad i ett sådant land har utsetts till kulturhuvudstad under perioden 2020-2033 i enlighet med punkt 4 ska det landet efter sin anslutning inte ha rätt att anordna en tävling i egenskap av medlemsstat under den perioden.
Om mer än ett land ansluter sig till unionen på samma dag och om det inte finns något avtal om inbördes ordning för deltagande i insatsen mellan dessa länder, ska rådet anordna lottdragning.
Artikel 4
Ansökningar
1. Kommissionen ska ta fram en gemensam ansökningsblankett baserad på de kriterier som fastställs i artikel 5 och som ska användas av alla kandidatstäder.
När en kandidatstad involverar omkringliggande område ska ansökningar göras i den stadens namn.
2. Varje ansökan ska bygga på ett kulturprogram med en stark europeisk dimension
Kulturprogrammet ska löpa under kulturhuvudstadsåret och ska inrättas särskilt för titeln enligt kriterierna i artikel 5.
Artikel 5
Kriterier
Kriterierna för bedömning av ansökningarna (nedan kallade kriterierna) ska delas upp i kategorierna: bidrag till den långsiktiga strategin, den europeiska dimensionen, kulturellt och konstnärligt innehåll, förmåga att leverera resultat, räckvidd och ledning enligt följande:
1.
Följande faktorer ska tas i beaktande när det gäller kategorin bidrag till den långsiktiga strategin:
a)
Att det vid tiden för ansökan finns en kulturstrategi för kandidatstaden, som omfattar insatsen och inbegriper planer för hur kulturverksamheten ska upprätthållas efter kulturhuvudstadsåret.
b)
Planerna för förstärkning av de kulturella och de kreativa sektorernas kapacitet, inbegripet utvecklingen av långsiktiga band mellan de kulturella, ekonomiska och sociala sektorerna i kandidatstaden.
c)
Den planerade långsiktiga kulturella, sociala och ekonomiska inverkan, däribland på stadsutvecklingen, som evenemanget skulle ha på kandidatstaden.
d)
Planerna för övervakning och utvärdering av vilken inverkan evenemanget har på kandidatstaden samt för spridning av utvärderingsresultaten.
2.
Följande faktorer ska bedömas när det gäller kategorin den europeiska dimensionen:
a)
Omfattningen av och kvaliteten på verksamhet som främjar Europas kulturella mångfald, interkulturell dialog och större ömsesidig förståelse mellan Europas medborgare.
b)
Omfattningen av och kvaliteten på verksamhet som framhäver de gemensamma aspekterna i Europas kulturer, arv och historia, samt den europeiska integrationen och aktuella europeiska frågor.
c)
Omfattningen av och kvaliteten på verksamhet som inbegriper europeiska konstnärer, samarbete med aktörer eller städer i olika länder, när så är lämpligt även med kulturhuvudstäder, och partnerskap över gränserna.
d)
Strategin för att dra till sig intresset hos en bred europeisk och internationell publik.
3.
Följande faktorer ska bedömas när det gäller kategorin kulturellt och konstnärligt innehåll:
a)
En tydlig och konsekvent konstnärlig vision och strategi i kulturprogrammet.
b)
Lokala konstnärers och kulturorganisationers medverkan i utformningen och genomförandet av kulturprogrammet.
c)
Omfattning av och variation i den föreslagna verksamheten och dess övergripande konstnärliga kvalitet.
d)
Förmåga att förena lokalt kulturarv och traditionella konstformer med nya, innovativa och experimentella kulturyttringar.
4.
Vad gäller kategorin förmåga att leverera resultat ska kandidatstäderna visa följande:
a)
Att ansökan har ett brett och starkt politiskt stöd, med ett hållbart åtagande från lokala, regionala och nationella myndigheter.
b)
Att kandidatstaden har eller kommer att ha lämplig och hållbar infrastruktur för att kunna stå värd för kulturhuvudstadsåret.
5.
Följande faktorer ska bedömas när det gäller kategorin räckvidd:
a)
Lokalbefolkningens och det civila samhällets medverkan i utarbetandet av ansökningar och genomförandet av insatsen.
b)
Inrättandet av nya och hållbara möjligheter för att ett brett spektrum av medborgare ska kunna besöka eller delta i kulturverksamhet, särskilt ungdomar, volontärer och marginaliserade och mindre gynnade personer, inbegripet minoriteter, med särskild uppmärksamhet riktad på hur tillgänglig denna verksamhet är för personer med funktionsnedsättning och äldre personer.
c)
Den övergripande strategin för publikutveckling och i synnerhet kopplingen till utbildning och deltagande av skolor.
6.
Följande faktorer ska bedömas när det gäller kategorin ledning:
a)
Möjligheten att genomföra finansieringsstrategin och den föreslagna budgeten, vilket i tillämpliga fall även innefattar planer om att söka ekonomiskt stöd från unionens program och fonder och budgeten ska täcka förberedelsefasen, kulturhuvudstadsåret, utvärderingen och bestämmelser om uppföljningsverksamhet samt beredskapsplaner.
b)
Den planerade styrnings- och genomförandestrukturen för genomförandet av insatsen, som bland annat ska innefatta ett lämpligt samarbete mellan lokala myndigheter och genomförandestrukturen, inbegripet det konstnärliga teamet.
c)
Utnämningsförfarandena för direktören och den konstnärlige ledaren och deras verksamhetsfält.
d)
Att marknadsförings- och kommunikationsstrategin är övergripande och framhäver att insatsen är en unionsinsats.
e)
Att genomförandestrukturen har personal som är tillräckligt kvalificerad och erfaren för att kunna planera, styra och genomföra kulturprogrammet för kulturhuvudstadsåret.
Artikel 6
Expertjuryn
1. En jury med oberoende experter (nedan kallad juryn) ska inrättas för att genomföra urval och övervakning.
2. Juryn ska bestå av tio experter som utnämnts av unionsinstitutioner och unionsorgan i enlighet med punkt 3 (nedan kallade europeiska experter).
3. Efter att ha anordnat en allmän inbjudan att anmäla intresse ska kommissionen föreslå en grupp potentiella europeiska experter.
Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska välja ut tre experter var från gruppen och utse dem i enlighet med sina egna förfaranden.
Regionkommittén ska välja ut en expert från gruppen och utse den experten i enlighet med sina förfaranden.
När de europeiska experterna väljs ut ska var och en av dessa unionsinstitutioner och unionsorgan sträva efter att säkerställa att kompetenserna kompletterar varandra och att det finns en geografiskt och könsmässigt balanserad spridning i juryns övergripande sammansättning.
4. För valet och övervakningen av en stad från en medlemsstat ska den berörda medlemsstaten dessutom ha rätt att utse upp till två experter i juryn i enlighet med sina egna förfaranden och i samråd med kommissionen.
5. Alla experter ska
a)
vara unionsmedborgare.
b)
vara oberoende
c)
ha betydande erfarenhet och expertis beträffande
i)
kultursektorn,
ii)
kulturutveckling av städer, eller
iii)
anordnande av ett europeiskt kulturhuvudstadsårsevenemang eller ett internationellt kulturevenemang av liknande räckvidd och omfattning.
d)
kunna ägna ett lämpligt antal arbetsdagar per år åt juryarbetet.
6. Juryn ska utse sin ordförande.
7. De europeiska experterna ska utses för tre år.
Utan hinder av första stycket ska Europaparlamentet, första gången juryn inrättas, utse sina experter för tre år, kommissionen för två år och rådet och Regionkommittén för ett år.
8. Alla experter ska anmäla alla faktiska eller potentiella intressekonflikter i förhållande till en viss kandidatstad. Efter en sådan anmälan eller om en sådan intressekonflikt upptäcks, ska experten i fråga avgå och den relevanta unionsinstitutionen, det relevanta unionsorganet eller den relevanta medlemsstaten ska byta ut den experten för återstoden av mandatet, i enlighet med tillämpligt förfarande.
Artikel 7
Inlämning av ansökan i medlemsstaterna
1. Varje medlemsstat ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan sina städer i enlighet med kalendern.
2. De berörda medlemsstaterna ska offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar åtminstone sex år före kulturhuvudstadsåret.
Genom undantag från första stycket ska de medlemsstater som har rätt att utse en europeisk kulturhuvudstad för år 2020 offentliggöra en inbjudan så snart som möjligt efter den 4 maj 2014.
Varje inbjudan att lämna in ansökningar ska innehålla den ansökningsblankett som avses i artikel 4.1.
Sista dag för kandidatstäderna att lämna in en ansökan inom varje inbjudan ska tidigast vara tio månader efter det att inbjudan har offentliggjorts.
3. De berörda medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om de ansökningar som inkommit.
Artikel 8
Preliminärt urval i medlemsstaterna
1. Varje berörd medlemsstat ska sammankalla juryn till ett urvalsmöte med de ansökande städerna senast fem år före kulturhuvudstadsåret.
Genom undantag från första stycket får de medlemsstater som har rätt att utse kulturhuvudstäderna för år 2020 förlänga den tidsfristen med högst ett år.
2. Juryn ska, efter att ha bedömt ansökningarna i enlighet med kriterierna, enas om en slutlista över kandidatsstäder och utfärda en rapport för det preliminära urvalet om alla ansökningar, bland annat med rekommendationer till de kandidatsstäder som förts upp på listan.
3. Juryn ska lägga fram rapporten för det preliminära urvalet för de berörda medlemsstaterna och kommissionen.
4. Varje berörd medlemsstat ska formellt godkänna slutlistan på grundval av juryns rapport.
Artikel 9
Urvalet i medlemsstaterna
1. De kandidatstäder som finns med på slutlistan ska komplettera och revidera sina ansökningar i syfte att uppfylla kriterierna samt att beakta rekommendationerna i rapporten för det preliminära urvalet, och ska överlämna dem till de berörda medlemsstaterna, som sedan ska översända dem till kommissionen.
2. Varje berörd medlemsstat ska sammankalla juryn till ett möte med de kandidatstäder som finns med på slutlistan för ett urval senast nio månader efter mötet i samband med det preliminära urvalet.
Vid behov får den berörda medlemsstaten, i samråd med kommissionen, förlänga tidsfristen på nio månader med en rimlig period.
3. Juryn ska bedöma de kompletterade och reviderade ansökningarna.
4. Juryn ska utfärda en urvalsrapport om ansökningarna tillsammans med en rekommendation om utnämning av högst en stad i den berörda medlemsstaten till kulturhuvudstad.
Urvalsrapporten ska också innehålla rekommendationer till den berörda staden om de framsteg som den förväntas göra fram till kulturhuvudstadsåret.
Juryn ska lägga fram urvalsrapporten för den berörda medlemsstaten och kommissionen.
5. Utan hinder av punkt 4 får juryn dock rekommendera att ingen stad utses till kulturhuvudstad det året, om ingen av kandidatstäderna uppfyller samtliga kriterier.
Artikel 10
Preliminärt urval och urval i kandidatländer och i potentiella kandidater
1. Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i kandidatländer och i potentiella kandidater.
2. Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar åtminstone sex år före kulturhuvudstadsåret.
Varje inbjudan att lämna in ansökningar ska innehålla den ansökningsblankett som avses i artikel 4.1.
Tidsfristen för att lämna in en ansökan ska tidigast vara tio månader efter det att inbjudan har offentliggjorts.
3. Det preliminära urvalet av städer ska göras av juryn åtminstone fem år före kulturhuvudstadsåret, på grundval av deras respektive ansökningar. Inget möte med kandidatstäder ska anordnas.
Juryn ska, efter att ha bedömt ansökningarna i enlighet med kriterierna, enas om en slutlista över kandidatstäder och utfärda en rapport för det preliminära urvalet om alla ansökningar, bland annat med rekommendationer till de kandidatstäder som förts upp på listan.
Juryn ska lägga fram rapporten om det preliminära urvalet för kommissionen.
4. De kandidatstäder som finns med på slutlistan ska komplettera och revidera sina ansökningar i syfte att uppfylla kriterierna samt att beakta rekommendationerna i rapporten för det preliminära urvalet, och överlämna dem till kommissionen.
Kommissionen ska sammankalla juryn till ett möte med kandidatstäder som finns med på slutlistan för ett urval senast nio månader efter mötet i samband med det preliminära urvalet.
Vid behov får kommissionen förlänga tidsfristen på nio månader med en rimlig period.
5. Juryn ska bedöma de kompletterade och reviderade ansökningarna.
6. Juryn ska utfärda en urvalsrapport om ansökningar från kandidatstäderna på slutlistan tillsammans med en rekommendation om nominering till europeisk kulturhuvudstad av en stad i ett kandidatland eller i en potentiell kandidat.
Urvalsrapporten ska också innehålla rekommendationer till den berörda staden om de framsteg som den förväntas göra fram till kulturhuvudstadsåret.
Juryn ska lägga fram urvalsrapporten för kommissionen.
7. Utan hinder av punkt 6 får juryn dock rekommendera att ingen stad utses till kulturhuvudstad det året, om ingen av kandidatstäderna uppfyller samtliga kriterier.
Artikel 11
Utnämning
1. Varje berörd medlemsstat ska på grundval av rekommendationerna i juryns urvalsrapport utse en stad till kulturhuvudstad, och senast fyra år före kulturhuvudstadsåret underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén om den utnämningen.
Genom undantag från första stycket får de medlemsstater som har rätt att utse kulturhuvudstäderna för år 2020 förlänga tidsfristen på fyra år med högst ett år.
2. I fråga om kandidatländer och potentiella kandidater ska kommissionen på grundval av rekommendationerna i juryns urvalsrapport utse en stad till kulturhuvudstad under de relevanta åren, och senast fyra år före kulturhuvudstadsåret underrätta Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén om den utnämningen.
3. De utnämningar som avses i punkterna 1 och 2 ska åtföljas av en motivering baserad på juryns rapporter.
4. När en stad involverar det kringliggande området ska utnämningen gälla staden.
5. Inom två månader från underrättelserna om utnämning ska kommissionen i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra förteckningen över de städer som utsetts till europeiska kulturhuvudstäder.
Artikel 12
Samarbete mellan utsedda städer
Städer som har utsetts för samma år ska söka upprätta kopplingar mellan sina kulturprogram, och sådant samarbete får beaktas inom ramen för övervakningsförfarandet enligt artikel 13.
Artikel 13
Övervakning
1. Juryn ska övervaka de utsedda städernas förberedelser inför kulturhuvudstadsåret och ge dem stöd och handledning från den tidpunkt de utses till kulturhuvudstadsårets början.
2. I detta syfte ska kommissionen sammankalla till tre övervakningsmöten där juryn och de utsedda städerna ska delta, enligt följande:
a)
Tre år före kulturhuvudstadsåret.
b)
18 månader före kulturhuvudstadsåret.
c)
Två månader före kulturhuvudstadsåret.
Den berörda medlemsstaten eller det berörda kandidatlandet eller den potentiella kandidaten får utse en observatör till dessa möten.
De utsedda städerna ska överlämna lägesrapporter till kommissionen sex veckor före varje övervakningsmöte.
Vid övervakningsmötena ska juryn bedöma förberedelserna och ge råd i syfte att hjälpa de utsedda städerna att utarbeta ett kulturprogram av hög kvalitet och en effektiv strategi. Juryn ska vara särskilt uppmärksam på rekommendationerna i urvalsrapporten och de eventuella tidigare övervakningsrapporter som avses i punkt 3.
3. Efter varje övervakningsmöte ska juryn utfärda en övervakningsrapport om läget i förberedelserna och om vilka åtgärder som bör vidtas.
Juryn ska översända sina övervakningsrapporter till kommissionen samt till de utsedda städerna och till den berörda medlemsstaten eller kandidatlandet eller potentiella kandidaten.
4. Förutom övervakningsrapporterna får kommissionen anordna besök för juryns medlemmar till de utsedda städerna närhelst detta är nödvändigt.
Artikel 14
Pris
1. Kommissionen får tilldela en utsedd stad ett penningpris uppkallat efter Melina Mercouri (nedan kallat priset) i enlighet med den finansiering som är tillgänglig enligt den relevanta fleråriga budgetramen.
Prisets rättsliga och finansiella aspekter ska behandlas inom ramen för respektive unionsprogram som stöder kultur.
2. Prissumman ska utbetalas senast i slutet av mars det år kulturhuvudstadsåret äger rum, under förutsättning att den utsedda staden fortsätter att uppfylla de åtaganden som den gjorde vid ansökan, uppfyller kriterierna och beaktar rekommendationerna i urvals- och övervakningsrapporterna.
De åtaganden som gjordes vid ansökningstillfället ska anses vara uppfyllda av den utsedda staden om ingen väsentlig ändring gjorts i programmet eller strategin mellan ansökningstillfället och kulturhuvudstadsåret, och i synnerhet om
a)
budgeten bibehölls på en nivå som gör det möjligt att genomföra ett kulturprogram av hög kvalitet i enlighet med ansökningen och kriterierna,
b)
det konstnärliga teamets oberoende har respekterats på lämpligt sätt,
c)
den europeiska dimensionen har förblivit tillräckligt stark i kulturprogrammets slutliga version,
d)
den utsedda stadens marknadsförings- och kommunikationsstrategi och kommunikationsmaterial tydligt klargör att insatsen är en unionsinsats,
e)
det har gjorts planer för övervakning och utvärdering av inverkan av kulturhuvudstadstiteln på den utsedda staden.
Artikel 15
Praktiska arrangemang
Kommissionen ska i synnerhet
a)
säkerställa insatsens övergripande enhetlighet,
b)
säkerställa samordningen mellan medlemsstaterna och juryn,
c)
med beaktande av de mål som avses i artikel 2 och kriterierna, upprätta riktlinjer som ska vara en hjälp vid urvalet och övervakningen i nära samarbete med juryn,
d)
tillhandahålla tekniskt stöd till juryn,
e)
på sin webbplats offentliggöra alla juryns rapporter,
f)
offentliggöra all relevant information och bidra till att insatsen blir synlig på europeisk och internationell nivå,
g)
främja utbyte av erfarenheter och god praxis mellan tidigare, nuvarande och framtida kulturhuvudstäder samt kandidatstäder, och främja en vidare spridning av städernas utvärderingsrapporter och tillvaratagna erfarenheter.
Artikel 16
Utvärdering
1. Alla berörda städer ska ansvara för utvärderingen av resultaten av sitt kulturhuvudstadsår.
Kommissionen ska fastställa gemensamma riktlinjer och indikatorer för de berörda städerna med ledning av de mål som avses i artikel 2 och kriterierna för att se till att det finns ett enhetligt synsätt på utvärderingsförfarandet.
De berörda städerna ska upprätta sina utvärderingsrapporter och översända dem till kommissionen senast den 31 december det år som följer på kulturhuvudstadsåret.
Kommissionen ska offentliggöra dessa utvärderingsrapporter på sin webbplats.
2. Förutom städernas utvärderingar ska kommissionen säkerställa att regelbundna externa och oberoende utvärderingar av resultaten av insatsen genomförs.
De externa och oberoende utvärderingarna ska inriktas på att inordna alla tidigare europeiska kulturhuvudstäder i ett europeiskt sammanhang, så att jämförelser kan göras och nyttiga lärdomar dras av kommande europeiska kulturhuvudstäder och av alla andra europeiska städer. Dessa utvärderingar ska även inbegripa en bedömning av insatsen som helhet, bland annat hur pass effektivt dess olika ingående moment fungerat, vilken genomslagskraft den haft och på vilket sätt den skulle kunna förbättras.
På grundval av dessa utvärderingar ska kommissionen för Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén lägga fram följande rapporter, som vid behov ska åtföljas av relevanta förslag:
a)
En inledande interimsrapport senast den 31 december 2024.
b)
En andra interimsrapport senast den 31 december 2029.
c)
En rapport efter programmets avslutande, senast den 31 december 2034.
Artikel 17
Upphävande och övergångsbestämmelser
Beslut nr 1622/2006/EG ska upphöra att gälla. Beslutet ska dock fortsätta att gälla för städer som har utsetts eller håller på att utses till europeiska kulturhuvudstäder för åren 2013-2019.
Artikel 18
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Strasbourg den 16 april 2014.