РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 513/2013
av den 4 juni 2013
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler och plattor) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina och om ändring av förordning (EU) nr 182/2013 om registrering av dessa importer med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 7 och 14.5,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 6 september 2012 meddelande Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas avseende import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler och plattor) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).
(2)
Undersökningen inleddes efter ett klagomål inlämnat den 25 juli 2012 av EU ProSun (nedan kallad klaganden) som företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av unionens totala tillverkning av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.
2. Registrering
(3)
Efter en begäran från klaganden, med de styrkande handlingar som krävs, antog kommissionen den 1 mars 2013 förordning (EU) nr 182/2013 (3) om registrering av import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler och plattor) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina från och med den 6 mars 2013.
3. Parter som berörs av förfarandet
(4)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna och kända importörer om att undersökningen inletts. Kommissionen underrättade också tillverkare i Förenta staterna, som ansågs vara ett möjligt jämförbart land.
(5)
De berörda parterna gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
(6)
På grund av det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som var involverade i undersökningen och för att det skulle vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat begränsa antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som skulle undersökas till ett rimligt antal genom att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen välja ut ett representativt urval (detta kallas även stickprovsförfarande).
a) Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(7)
Kommissionen meddelade i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Alla kända unionstillverkare och kända intresseorganisationer för tillverkare underrättades om urvalet av ett preliminärt stickprov av unionstillverkare. Detta preliminära stickprov bestod av nio av ca 220 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes som tillverkare av den likadana produkten (se skäl 26), utvalda på grundval av den största representativa tillverkningsvolymen, med hänsyn till försäljningsvolymen och det geografiska läge som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Det säkerställdes att stickprovet täcker in både vertikalt integrerade och icke-integrerade unionstillverkare. Även berörda parter inbjöds att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet. Ett antal berörda parter lämnade synpunkter på det preliminära stickprovet, och en part begärde att bli hörd av förhörsombudet.
(8)
Flera berörda parter tog upp nedanstående invändningar när det gällde det preliminära urvalet av unionstillverkare:
i)
Vissa parter framförde att den begränsade information som tillhandahölls om det preliminära stickprovet var otillräcklig och hindrade dem från att lämna meningsfulla synpunkter på det föreslagna urvalet. De var särskilt kritiska till att unionstillverkarnas identitet hemlighölls och begärde att det skulle anges i vilka medlemsstater de unionstillverkare som ingick i urvalet fanns, samt att dels de utvalda unionstillverkarnas andel av den totala tillverkningsvolymen av solcellsmoduler, celler och plattor, dels andelen av tillverkning och försäljningen som representerades av företagen i urvalet, både individuellt och för stickprovet som helhet, skulle lämnas ut.
ii)
Den metod som användes för att välja ut stickprovet ifrågasattes på grund av att den ”blandar ihop tre olika steg”, dvs. stödet för inledande av undersökningen, definitionen av unionsindustrin och stickprovsförfarandet. Det hävdades därför att det var oklart om unionsindustrin redan hade definierats vid den tidpunkt då urvalet till stickprovet gjordes, och därmed om stickprovet kunde betraktas som representativt. Om unionsindustrin inte hade definierats när stickprovsförfarandet genomfördes kunde de berörda parterna inte kontrollera om det preliminära stickprovet var representativt och därmed inte heller huruvida det gick att göra en korrekt bedömning av unionsindustrins situation under undersökningsperioden enligt definitionen i skäl 19. Vidare hävdades det att det var olämpligt att välja ut det preliminära stickprovet på grundval av svaren från unionstillverkarna inom ramen för granskningen av stödet för inledande av undersökningen.
iii)
Det hävdades även att det preliminära stickprovet valdes ut enbart på grundval av företag som hade uttryckt sitt stöd för den aktuella undersökningen.
iv)
En part hävdade att eftersom vertikalt integrerade företag ingår i det preliminära stickprovet kan tillverkningsvolymen av plattor och celler räknas dubbelt eller tre gånger, vilket innebär att stickprovets övergripande representativitet kan ifrågasättas. Det begärdes att endast tillverkningsvolymen för moduler skulle räknas för vertikalt integrerade tillverkare och inte volymen celler och plattor.
v)
Samma part hävdade att de uppgifter urvalet av stickprovet byggde på åtminstone delvis var otillförlitliga, vilket kunde ha betydelse för det preliminära stickprovets övergripande representativitet.
vi)
En part överlämnade en lista som enligt uppgift innehöll ytterligare ca 150 unionstillverkare av den likadana produkten och hävdade att hänsyn borde ha tagits till dessa i samband med urvalet av ett stickprov av unionstillverkare.
(9)
De argument som parterna tog upp besvarades på följande sätt:
i)
Unionstillverkarna begärde att deras namn skulle behandlas som konfidentiella på grund av risken för repressalier. Det förekom faktiskt konkreta hot mot unionstillverkare om att skada deras företag, både i och utanför unionen. Kommissionen ansåg att dessa begäranden var tillräckligt väl underbyggda för att tillgodoses. Om platsen eller produktions- eller försäljningsandelen lämnades ut för enskilda unionstillverkare som valts ut till stickprovet, skulle de berörda tillverkarnas identitet lätt kunna avslöjas, och begäranden om att dessa uppgifter skulle lämnas ut måste avslås.
ii)
Kommissionen blandade inte ihop fastställandet av stödet för inledandet av undersökningen, fastställandet av definitionen av unionsindustrin och valet av det preliminära stickprovet eftersom dessa steg var oberoende av varandra och beslutades separat. Det visades inte i vilken utsträckning användning av tillverknings- och försäljningsuppgifter som tillhandahållits av unionstillverkarna inom ramen för granskningen av stödet för att inleda undersökningen hade påverkat stickprovets representativitet. Vid inledandet hade unionsindustrin faktiskt definierats preliminärt. All tillgänglig information gällande unionstillverkarna, inklusive uppgifter som tillhandahållits i klagomålet och samlats in från unionstillverkare och andra parter innan undersökningen inleddes, användes för att preliminärt fastställa den totala unionstillverkningen under undersökningsperioden, enligt definitionen i skäl 19.
iii)
Alla unionstillverkare som svarade på frågor i samband med stödet för inledande av undersökningen beaktades vid urvalet, oavsett om de stödde, motsatte sig eller inte uttryckte någon åsikt om undersökningen. Detta påstående avvisades därför.
iv)
Frågan om dubbel- eller trippelräkning beaktades vid urvalet av det preliminära stickprovet. Om tillverkning och försäljning från vertikalt integrerade unionstillverkare av plattor och celler skulle undantas föreföll det som om andelen av plattor och celler som såldes på den fria marknaden inte skulle tas med i beräkningen. Det ansågs därför inte nödvändigtvis ge ett mer representativt stickprov att utesluta försäljning av plattor och celler från den totala tillverkningsvolymen. Vidare fastställdes stickprovets representativitet inte enbart på grundval av tillverkningsvolymen utan också på grundval av geografisk spridning och en balanserad representation av vertikalt integrerade och icke-integrerade tillverkare. Tillverkningsvolymens relativa representativitet beräknades på nivån för varje typ av likadan produkt. På denna grundval ansågs det att metoden för att välja ut det preliminära stickprovet var rimlig, och stickprovet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin avseende den undersökta produkten. Detta påstående avvisades därför.
v)
När det gäller de berörda uppgifternas tillförlitlighet valdes stickprovet ut på grundval av information som fanns tillgänglig vid tidpunkten för urvalet i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. När det gäller tillförlitligheten av de uppgifter som användes som stöd för att inleda undersökningen, fann man vid undersökningen inga bevis för att uppgifter som samlats in före inledandet hade några väsentliga brister. Därför kan det rimligen antas att grundvalen för urvalet av det preliminära stickprovet var tillräckligt tillförlitlig. Detta påstående avvisades därför.
vi)
När det gäller förteckningen med ytterligare ca 150 unionstillverkare bör det påpekas att denna information lämnades långt efter att tidsfristen både för berörda parter att lämna synpunkter på urvalet av det preliminära stickprovet och för unionstillverkarna att ge sig till känna och begära att få ingå i urvalet hade löpt ut. Vidare var ca 30 av unionstillverkarna på listan kända av kommissionen när urvalet till stickprovet gjordes. Dessutom beaktades alla unionstillverkare som gav sig till känna efter tillkännagivandet om inledande när stickprovet valdes ut. På denna grund har stickprovets representativitet inte påverkats. Detta påstående avvisades därför.
(10)
Efter att synpunkterna tagits emot sågs stickprovets sammansättning över eftersom det fanns indikationer på att ett av de utvalda företagen inte var i stånd att samarbeta fullt ut. För att upprätthålla stickprovets representativitet valdes ytterligare en unionstillverkare ut. Detta ändrade stickprov bestod därmed av tio företag, utvalda på grundval av den största representativa volymen för varje tillverkningsnivå, med hänsyn till försäljningsvolym på EU-marknaden och geografiskt läge, som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I andel av den totala unionstillverkningen stod som en följd av detta det ändrade stickprovet av unionstillverkare för 18-21 % av modulerna, 17-24 % av cellerna och 28-35 % av plattorna och omfattade vertikalt integrerade och icke-integrerade tillverkare. Med tanke på att en exakt andel skulle göra det möjligt att beräkna tillverkningsvolymen för ovannämnda ytterligare unionstillverkare och att dennes identitet därmed skulle kunna fastställas kan ingen sådan exakt andel offentliggöras.
b) Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(11)
Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer kunde beröras angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla importörer att ge sig till känna för kommissionen och, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden, enligt definitionen i skäl 19.
(12)
Bland de ca 250 icke-närstående importörer som framfördes av klaganden och som kommissionen kontaktade svarade 36 på det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande, 35 för moduler, endast en för celler och ingen för plattor. Stickprovet valdes ut i enlighet med artikel 17 i grundförordningen för att täcka den största möjliga representativa importvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av detta valde kommissionen ut ett stickprov med tre icke-närstående importörer för moduler och en för celler. Som en följd av mottagna synpunkter beslutade kommissionen att inkludera ytterligare en icke-närstående importör av moduler i urvalet. Detta företag gav sig till känna och hävdade att dess verksamhetsnivå skulle motivera att de togs med i urvalet. Deras inledande inlämnande granskades därför på nytt, och ett skrivfel upptäcktes som rörde den volym den berörda importören rapporterat. Därför inkluderades företaget i fråga i urvalet med icke-närstående importörer. Vidare svarade två av de företag som inledningsvis valdes ut för stickprovet inte på frågeformulären. De ansågs därför icke-samarbetsvilliga och uteslöts från stickprovet av icke-närstående importörer. Stickprovet av icke-närstående importörer bestod därför av två importörer av moduler och en importör av celler, vilket representerade ca 2-5 % av den totala importen från det berörda landet. Efter att frågeformuläret mottagits visade det sig dock att kärnverksamheten för två av de tre importörerna i praktiken var solvärmeteknik och inte handel med den berörda produkten. Undersökningen avslöjade att en majoritet av importen av den berörda produkten kommer in på unionsmarknaden genom företag närstående de exporterande tillverkarna i Kina eller genom installatörer eller projektutvecklare. Under dessa omständigheter ansågs stickprovet preliminärt representativt. Under den fortsatta undersökningen kommer kommissionen dock att kontakta ytterligare samarbetsvilliga icke-närstående importörer för att kontrollera om dessa kan betraktas som importörer och se om stickprovets storlek kan ökas.
c) Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare
(13)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare föreföll kunna beröras angavs det i tillkännagivandet om inledande för fastställande av dumpning att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna för kommissionen och, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden, enligt definitionen i skäl 19. Samråd skedde även med det berörda landets myndigheter.
(14)
Så många som 135 av de exporterande kinesiska tillverkarna (ofta i grupper med flera företag) gav sig till känna för stickprovsförfarandet. De samarbetsvilliga företagen representerade 80 % av det kinesiska exportvärdet. Det utvalda stickprovet omfattar sju grupper av företag som utgörs av de tre samarbetsvilliga exportörerna med den största exportvolymen av moduler, de två samarbetsvilliga exportörerna med den största exportvolymen av celler och de två samarbetsvilliga exportörerna med den största exportvolymen av plattor.
d) Svar på frågeformuläret och kontroller
(15)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet samt till unionstillverkarna som ingick i urvalet, de icke-närstående importörer som ingick i urvalet samt aktörer i olika led och deras intresseorganisationer som hade gett sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen kontaktade också en representativ konsumentorganisation.
(16)
Svar på frågeformulären mottogs från alla kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, från alla unionstillverkare som ingick i urvalet, från tre icke-närstående unionsimportörer som ingick i urvalet och från 21 aktörer i olika led och tre av deras intresseorganisationer.
(17)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande (grupper av) företag.
a)
Unionstillverkare
-
Kontrollbesök genomfördes på plats hos tio av de unionstillverkare som ingick i urvalet.
b)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kina
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kina
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kina
-
JingAo Group, Kina
-
Jinzhou Yangguang Energy, Kina
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kina
-
Yingli Green Energy Holding Company, Kina
c)
Närstående importörer i unionen
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Tyskland
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italien
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rom, Italien
-
Sunways AG, Konstanz, Tyskland
-
JA Solar GmbH, München, Tyskland
d)
Närstående handlare/importörer utanför unionen
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taiwan
-
JA Solar Hongkong Ltd, Hongkong SAR
-
Wealthy Rise International Ltd, Hongkong SAR
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Schweiz
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Schweiz
e)
Icke-närstående importör i unionen
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Tyskland
f)
Aktörer högre upp i tillverkningskedjan
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Tyskland
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Tyskland
g)
Aktörer längre ned i tillverkningskedjan
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Tyskland
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanien
h)
Intresseorganisationer
-
Epia, Bryssel, Belgien
(18)
Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de kinesiska exporterande tillverkarna om marknadsekonomisk status inte skulle beviljas, gjordes kontrollbesök på plats för att fastställa ett normalvärde på grundval av uppgifter från Indien som jämförbart land hos följande företag:
-
Emmvee Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indien
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indien
4. Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(19)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 juli 2011 till den 30 juni 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från 2009 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(20)
Den berörda produkten är solcellsmoduler eller solcellspaneler av kristallint kisel samt celler och plattor av den typ som används i solcellsmoduler eller solcellspaneler av kristallint kisel med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina. Cellerna och plattorna har en tjocklek på högst 400 mikrometer. Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nr ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 och ex 8541 40 90 (nedan kallad den berörda produkten).
(21)
Följande produkttyper är uteslutna från definitionen av den berörda produkten:
-
Bärbara solladdare som består av mindre än sex celler och som laddar batterier eller tillhandahåller elektricitet till apparater.
-
Solcellstunnfilmsprodukter.
-
Solcellsprodukter av kristallint kisel som permanent har integrerats i elektriska produkter som inte används för energiproduktion men som använder den elektricitet som produceras av de integrerade solcellerna av kristallint kisel.
(22)
Solcellsmodulerna, cellerna och plattorna omvandlar solljus till elektricitet. Omvandlingen ombesörjs av celler som tar upp ljus och omvandlar det till elektricitet via kristallint kisel.
(23)
Plattorna är det första steget i tillverkningsprocessen. De framställs av kristallint kisel och är den väsentliga komponenten för celltillverkning.
(24)
Först måste kristallint kisel smältas så att göt av kristallint kisel erhålls som sågas till plattor. Fungerande solceller skapas av plattorna med hjälp av en högteknologisk halvledarprocess. Cellerna är det andra steget i tillverkningsprocessen. De har en positiv-negativ övergång för uppsamling och vidareledning av den elektricitet som genereras av cellen.
(25)
Modulerna är det tredje steget i tillverkningsprocessen. Modulerna monteras genom att celler svetsas samman med platt tråd eller metallband till en sträng av celler. Dessa lamineras mellan skikt. Oftast används glas överst och ett polymeriskt bärarskikt i botten. Vanligen används ramar för att göra det möjligt att montera modulerna eller panelerna utomhus (t.ex. på hustak). Modulen kan ha en växelriktare men måste inte ha det.
2. Likadan produkt
(26)
Undersökningen har visat att den berörda produkten och den produkt som säljs på hemmamarknaden i Indien, som fungerade som jämförelseland för att fastställa normalvärdet, och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt samma grundläggande slutanvändningar. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. Invändningar gällande produktdefinition
i) Fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt slutanvändningar
(27)
Flera berörda parter hävdade att undersökningen inte kan omfatta tre produkter med olika fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och att moduler, celler och plattor därför borde vara föremål för tre separata undersökningar. Vidare hävdade de att det är oklart huruvida undersökningen omfattar en enda produkt eller tre separata produkter och att de därför inte har full möjlighet att försvara sina intressen. Det hävdades också att plattor borde uteslutas från undersökningen som alternativ om monokristallina plattor inte skulle uteslutas (se skälen 42-44).
(28)
Tillverkningskedjan med platta, cell och modul är en enda tillverkningsprocess med olika tillverkningssteg. Moduler, celler och plattor avgör tillsammans slutproduktens (dvs. modulens) egenskaper. Undersökningen visade att tillverkningen av plattor och celler är direkt och uteslutande avsedd för tillverkning av moduler. Moduler, celler och plattor har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper (som bestäms av det råmaterial som används) och samma grundläggande slutanvändningar, dvs. de säljs för att byggas in i solcellssystem. Modulernas prestanda är direkt kopplad till plattornas och cellernas.
(29)
I tillkännagivandet om inledande av undersökningen sägs uttryckligen att moduler, celler och plattor utgör den undersökta produkten. Berörda parter hade därför full möjlighet att försvara sina intressen på grundval av den berörda produkten såsom den definieras. Detta påstående måste därför avvisas.
ii) Annan nomenklatur
(30)
Vidare hävdades det att moduler, celler och plattor inte kunde betraktas som en enda produkt, eftersom de har flera olika åttasiffriga KN-nummer, sexsiffriga undernummer, fyrsiffriga HS-nummer och tvåsiffriga kapitelnivåer, och de återfinns dessutom i olika avsnitt av HS-nomenklaturen. Detta argument är i sig irrelevant när det gäller att fastställa produktdefinitionen för en antidumpningsundersökning, som bygger på den berörda produktens fysiska egenskaper.
iii) Cellernas mervärde
(31)
Flera parter hävdade att det mervärde som härrör från cellomvandlingsprocessen utgör en moduls största värde och att cellerna därför bör betraktas som en separat produkt.
(32)
Undersökningen visade att celltillverkningen är den tekniskt mest sofistikerade delen av tillverkningsprocessen. Den visade dock också att de tre bearbetningsstegen är kopplade till varandra och att mervärdet inte är koncentrerat till något särskilt skede i tillverkningsprocessen utan är fördelat över hela processen. Detta påstående måste därför avvisas.
iv) Separata marknader
(33)
Vissa berörda parter hävdade att moduler, celler och plattor har separata marknader och att de därför bör behandlas som skilda produkter, vilket även skulle visas av det faktum att ett stort antal tillverkare inte är vertikalt integrerade.
(34)
Moduler, celler och plattor kan inte betraktas som separata produkter vars priser fluktuerar enbart beroende på marknadsfaktorer. Deras priser har i stället ett nära samband med varandra och påverkas av priset på polykristallint kisel. Likaledes gäller såsom förklaras i skälen 23-25 att den berörda produkten tillverkas i en enda tillverkningsprocess med olika steg. Att vissa tillverkare inte är vertikalt integrerade beror enbart på företagsbeslut och skalfördelar och kullkastar inte denna slutsats. Detta argument måste därför avvisas.
v) Slutanvändning och utbytbarhet
(35)
Flera berörda parter hävdade att moduler, celler och plattor måste behandlas som olika produkter eftersom de har olika slutanvändningar och inte är utbytbara.
(36)
Såsom nämns ovan visade undersökningen att tillverkningsprocessen med platta, cell och modul är en enda process och att frågan om utbytbarhet inte är tillämplig på olika steg i en enda tillverkningsprocess. Vidare har moduler, celler och plattor samma slutanvändning, att omvandla solljus till elektricitet, och kan därmed inte användas i andra tillämpningar.
vi) Distributionskanaler
(37)
En berörd part hävdade att moduler, celler och plattor inte har samma distributionskanaler och därför inte bör betraktas som en enda produkt. Undersökningen visade att moduler, celler och plattor kan distribueras inom olika eller liknande distributionskanaler. Huvudkriterierna för att definiera en enda produkt är samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt samma slutanvändningar. Med tanke på skälen 27-29 dras därför slutsatsen att olika distributionskanaler inte kan anses vara en avgörande faktor. Argumentet bör därför avvisas.
vii) Konsumentens uppfattning
(38)
Det hävdades att konsumentens uppfattning av moduler, celler och plattor skiljer sig väsentligt och att de därför inte bör betraktas som en enda produkt.
(39)
Liksom i fallet ovan är huvudkriterierna för att definiera en enda produkt samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt samma slutanvändningar. Med tanke på skälen 27-29 dras därför slutsatsen att olika konsumentuppfattningar inte kan anses vara en avgörande faktor. Argumentet bör därför avvisas.
viii) Tunnfilmsprodukter
(40)
En berörd part hävdade att tunnfilmssolcellsprodukter bör ingå i definitionen av den berörda produkten, med argumentet att de delar samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt grundläggande slutanvändningar.
(41)
Tunnfilmssolcellsprodukter är tydligt uteslutna från produktdefinitionen, se skäl 21. Tunnfilmssolcellsprodukter har andra fysiska, kemiska och tekniska egenskaper än den berörda produkten. De tillverkas med en annan tillverkningsprocess och inte av kristallint kisel, som är det huvudsakliga råmaterialet för tillverkning av moduler, celler och plattor. De har lägre verkningsgrad och lägre avgiven effekt och lämpar sig därför inte för samma typer av tillämpningar som den berörda produkten. Dessa argument måste därför avvisas.
ix) Uteslutning av plattor av monokristallint kisel
(42)
En berörd part hävdade att plattor av monokristallint kisel skulle uteslutas från definitionen av den berörda produkten, eftersom de har andra fysiska, kemiska och tekniska egenskaper än plattor av multikristallint kisel. Det hävdades att de skiljer sig åt i kristallstrukturen, formen och aspekten. Vidare hävdades det att det inte fanns någon unionstillverkare av plattor med monokristallint kisel.
(43)
Undersökningen visade att plattor med monokristallint kisel är av högre kvalitet än sådana med multikristallint kisel, trots att de kommer från likartade tillverkningsprocesser med användning av samma råmaterial (polykristallint kisel). Därför dras slutsatsen att plattor av monokristallint och multikristallint kisel har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper.
(44)
Undersökningen visade att de grundläggande slutanvändningarna är desamma, eftersom plattor av både monokristallint och multikristallint kisel används enbart för tillverkning av solceller (mono- och multiceller) avsedda för tillverkning av solcellsmoduler (mono- och multimoduler). Det finns inga väsentliga skillnader mellan de båda typerna av plattor och de är utbytbara, de kan båda användas för att tillverka celler. När det gäller påståendet att det inte förekom någon tillverkning av plattor av monokristallint kisel i unionen visade undersökningen dessutom att plattor av både monokristallint och multikristallint kisel tillverkas i unionen. Detta argument måste därför avvisas.
x) Halvfärdiga produkter
(45)
Vidare hävdades det att plattor och celler borde betraktas som två halvfärdiga insatsprodukter medan modulerna är slutprodukter och därför inte bör betraktas som en enda produkt.
(46)
Såsom nämns ovan är huvudkriterierna för att definiera en enda produkt samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt samma slutanvändningar. Med tanke på skälen 27-29 dras därför slutsatsen att skillnaden mellan halvfärdiga produkter och slutprodukter inte anses vara en avgörande faktor. Argumentet bör därför avvisas.
xi) Solladdare
(47)
En berörd part begärde uteslutning av solpaneler avsedda endast för laddning av 12-voltsbatterier baserat på att de har en annan slutanvändning än modulerna för anslutning till elnätet eftersom de genererar en mycket lägre spänning och därför inte är lämpliga för anslutning till nätet.
(48)
Enligt tillkännagivandet av inledande är solladdare som består av färre än sex celler, är bärbara och levererar elektricitet till enheter eller laddar batterier uteslutna från definitionen av den undersökta produkten. Moduler som består av fler än sex celler och endast är avsedda för laddning av batterier har samma grundläggande egenskaper och prestanda som modulerna för nätanslutning. De använder en öppen spänningskrets med en lägre spänning än den krets som används i moduler för nätanslutning. Undersökningen har visat att denna typ av moduler trots detta kan anslutas till nätet. Den lägre spänningen kan enkelt kompenseras genom en ökning av dimensionen och/eller antalet celler. Därför innefattas moduler avsedda för batteriladdning som består av fler än sex celler av definitionen av den berörda produkten.
xii) Slutsats
(49)
På grundval av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att solcellsmoduler eller solcellspaneler av kristallint kisel samt celler och plattor av den typ som används i solcellsmoduler eller solcellspaneler av kristallint kisel, enligt beskrivningen ovan, utgör en enda produkt. Kommissionen kommer dock att fortsätta utreda huruvida moduler, celler och plattor utgör en enda eller två eller tre separata produkter. Den inbjuder därför alla berörda parter att lämna synpunkter på denna fråga, med hänsyn till den preliminära slutsats som dragits av kommissionen i detta skede. I vilket fall, även om den slutliga slutsatsen skulle bli att det rör sig om två eller tre olika produkter, skulle den nuvarande undersökningen omfatta alla dessa olika produkter, och slutgiltiga åtgärder skulle införas för moduler, celler och plattor oberoende av huruvida de utgör en eller flera produkter.
C. DUMPNING
1. Folkrepubliken Kina
1.1 Marknadsekonomisk status
(50)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska normalvärdet, enligt artikel 2.7 b i grundförordningen, bestämmas i enlighet med artikel 2.1-2.6 för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(51)
Dessa kriterier anges som referens och är i korthet följande:
1.
Företagens beslut återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande och kostnaderna reflekterar marknadsvärdena.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(52)
I den aktuella undersökningen ansökte alla exporterande tillverkare som ingick i urvalet om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på ansökningsformuläret om marknadsekonomisk status inom de givna tidsfristerna.
(53)
Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade alla uppgifter som inlämnats i ansökningar om marknadsekonomisk status på plats hos företagen i fråga.
(54)
Vid kontrollen fastställdes att ingen av de sju exporterande tillverkarna (företagsgrupperna) som ansökte om marknadsekonomisk status uppfyllde kraven i kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(55)
Alla sju företagsgrupperna omfattades av program för förmånlig skattebehandling och bidrag och hade följaktligen inte visat att de inte var föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. De uppfyllde därmed inte kraven enligt kriterium 3 för marknadsekonomisk status.
(56)
Sex företagsgrupper kunde inte visa att deras räkenskaper blev föremål för en årlig självständig revision i linje med internationell redovisningsstandard och uppfyllde därför inte kraven enligt kriterium 2 för marknadsekonomisk status.
(57)
En företagsgrupp kunde inte visa att alla dess företag skulle omfattas av lagstiftning om konkurser och uppfyllde inte kraven enligt kriterium 4 för marknadsekonomisk status.
(58)
Dessutom har tre företagsgrupper inte varit i stånd att visa att de inte är föremål för ett större statligt inflytande och uppfyllde inte kraven enligt kriterium 1 för marknadsekonomisk status.
(59)
Efter meddelandet om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status mottogs synpunkter från alla företag som ingick i urvalet.
(60)
Två företagsgrupper lämnade en synpunkt på förfarandet och hävdade att bedömningen av marknadsekonomisk status gjordes för sent, dvs. efter den tremånadersperiod som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen, och att undersökningen därför borde avslutas utan dröjsmål. Som stöd för påståendet anförde de domstolens domar i målen Brosmann (4) och Aokang Shoes (5).
(61)
Det erinras för det första om att domarna i målen Brosmann och Aokang Shoes inte är relevanta för bedömningen av huruvida besluten om marknadsekonomisk status i den här undersökningen är rättsenliga, eftersom de avsåg situationer där det över huvud taget inte genomfördes någon bedömning av marknadsekonomisk status, till skillnad från vad som är fallet i den här undersökningen.
(62)
Brosmann och Aokang-målen är inte heller relevanta för bedömningen av huruvida den aktuella undersökningen är rättsenlig mot bakgrund av att grundförordningen har ändrats. I artikel 2.7 i grundförordningen, i dess ändrade lydelse, föreskrivs att kommissionen ska fatta beslut om marknadsekonomisk status endast avseende företag som ingår i ett urval i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, och att den ska fatta beslut inom sju månader, men inte senare än inom åtta månader, efter det att undersökningen har inletts. Denna ändring är tillämplig på alla nya och pågående undersökningar från och med den 15 december 2012, och således också på den här undersökningen.
(63)
Tolkningen av rättspraxisen som att det inte i sig hade ägt rum någon överträdelse av rätten till ett beslut om marknadsekonomisk status, trots att tidsfristen på tre månader inte hållits, måste upprätthållas.
(64)
De huvudsakliga innehållsliga synpunkter som mottogs gällde förmånlig skattebehandling och bidrag. Exportörerna bestred inte de sakförhållanden som fastställts, men ifrågasatte deras betydelse för uppfyllelsen av kriterium 3 för marknadsekonomisk status. De hävdade särskilt att statliga förmåner inte utgör någon större andel av deras respektive omsättning.
(65)
I detta avseende noteras det att ett inkomstskattesystem som gynnar vissa företag som staten bedömer som strategiska uppenbart inte hör hemma i en marknadsekonomi. Ett sådant system är fortfarande starkt påverkat av statens planering. Det noteras också att snedvridningar som införs genom nedsättning av inkomstskatten är väsentliga, eftersom de helt förändrar de vinster före skatt som företaget måste uppnå för att vara attraktivt för investerare. Snedvridningarna är dessutom permanenta, den absoluta förmån som erhålls under undersökningsperioden är på grund av fördelens karaktär inte relevant för att bedöma huruvida snedvridningen är ”väsentlig”. Bedömningen av hur väsentlig snedvridningen är måste bygga på åtgärdens sammantagna verkningar på företagets ekonomiska situation.
(66)
När det gäller kriterium 2 hävdade tre företagsgrupper att de följde respektive regler enligt internationell redovisningsstandard eftersom deras konsoliderade redovisningar i Förenta staterna var helt i linje med dessa standarder. Vissa företag hävdade också att deras räkenskaper följde kinesiska redovisningsstandarder, som de ansåg vara likvärdiga med de internationella standarderna. Frågan är dock inte huruvida kinesiska redovisningsstandarder är i linje med internationella redovisningsstandarder. Den är i stället huruvida räkenskaperna följer tillämpliga redovisningsstandarder eller inte. Särskilt gäller att dessa synpunkter inte tar upp det faktum att de berörda kinesiska företagens redovisningsrapporter bryter mot ett antal internationella redovisningsstandarder (och de kinesiska motsvarigheterna), bland annat när det gäller lagernedskrivning och utlämnande av närstående parters transaktioner.
(67)
När det gäller kriterium 1, med hänsyn till de synpunkter som mottogs från parterna och mot bakgrund av domen i mål C-337/09 P (6), dras slutsatsen att detta kriterium uppfylls av alla företag. Den sammantagna bedömningen av marknadsekonomisk status för alla exportörer i urvalet förblir dock oförändrad eftersom de fortfarande inte uppfyller kraven enligt kriterierna 2 och 3.
(68)
När det gäller kriterium 4 kunde den företagsgrupp som avses i skäl 57 visa att ett konkursförfarande under tiden hade inletts mot det viktigaste kinesiska företaget i gruppen. Därför dras slutsatsen att detta kriterium uppfylls av denna företagsgrupp. Den sammantagna bedömningen av marknadsekonomisk status för denna företagsgrupp förblir dock oförändrad eftersom de fortfarande inte uppfyller kraven enligt kriterierna 2 och 3.
(69)
Sammanfattningsvis har det inte visats att kriterierna 2 och/eller 3 för marknadsekonomisk status uppfylldes av någon av de exporterande tillverkarna i urvalet. Därför kan inte marknadsekonomisk status tilldelas något av dessa företag.
1.2 Enskild undersökning
(70)
Begäran om enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen lämnades in av 18 samarbetsvilliga exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet.
(71)
Med tanke på det stora antal ansökningar som mottogs har kommissionen preliminärt dragit slutsatsen att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid. Följaktligen beslöts det preliminärt att ingen av ansökningarna om individuell undersökning skulle godtas.
1.3 Jämförbart land
(72)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).
(73)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(74)
Ett antal exportörer och importörer har lämnat synpunkter på valet av jämförbart land med hänvisning till att Förenta staterna inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land, främst på grund av att den amerikanska marknaden skyddades från kinesisk import under delar av undersökningsperioden genom antidumpnings- och antisubventionsåtgärder.
(75)
Berörda parter föreslog Taiwan, Indien och Sydkorea som lämpligare jämförbara länder. Efter dessa synpunkter beslöts det att analysen för att identifiera ett lämpligt jämförbart land skulle breddas. Som en följd av detta kontaktades alla större tillverkare av solpaneler. Sammanlagt kontaktades 34 företag i Indien, 9 företag i Japan, 15 företag i Malaysia, 2 företag i Mexiko, 34 företag i Korea, 9 företag i Singapore, 43 företag i Taiwan och 21 företag i Förenta staterna.
(76)
Svar mottogs från två företag i Indien, två i Taiwan och två i Förenta staterna. Eftersom företagen i Taiwan nästan uteslutande tillverkade solceller medan den kinesiska exporten huvudsakligen består av moduler, och Förenta staterna ansågs olämpligt i ljuset av de synpunkter som mottogs, beslöts det preliminärt att Indien skulle användas som jämförbart land. Det bör noteras att kommissionen kan ta upp frågan igen om vidare undersökning visar att moduler, celler och plattor består av två eller tre olika produkter. Bland annat kan det hända att ett annat jämförbart land kan behöva väljas för plattor, eftersom Indien inte tillverkar plattor.
(77)
En indisk tillverkare lämnade ett ofullständigt svar. Därför kunde den information som lämnades av detta företag inte användas vid fastställandet av normalvärdet. Den information som lämnades av det företaget och kontrollerades kunde dock användas för att bekräfta att den information som lämnades av den fullt ut samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet faktiskt var representativ för den indiska marknaden.
1.4 Normalvärde
(78)
Eftersom ingen kinesisk exportör i urvalet beviljades marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet enligt bestämmelsen i artikel 2.7 a i grundförordningen, med hjälp av Indien som jämförbart land med marknadsekonomi.
(79)
Först identifierades de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av tillverkaren i det jämförbara landet som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som säljs för export till unionen.
(80)
Kommissionen undersökte därefter för tillverkaren i det jämförbara landet huruvida varje typ av likadan produkt som såldes på hemmamarknaden kunde anses säljas vid normal handel. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.
(81)
Om försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden.
(82)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.
(83)
När produkttyperna såldes med förlust ansågs de inte ha blivit sålda vid normal handel.
(84)
För försäljning av produkttyper som inte såldes vid normal handel, samt för produkttyper som inte såldes på hemmamarknaden, användes ett konstruerat normalvärde.
(85)
För att konstruera normalvärdet adderades det jämförbara landets enda samarbetsvilliga tillverkares vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden till dess egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Vid behov justerades tillverkningskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden.
(86)
För solcellsplattor gick det inte att fastställa normalvärdet med den metod som beskrivs i skälen 79-85 eftersom ingen av de samarbetsvilliga indiska tillverkarna tillverkade plattor. Det kontrollerades huruvida normalvärdet kunde fastställas på grundval av en i hög grad överensstämmande produkt, vid behov med tillämpning av nödvändiga anpassningar för skillnader i fysiska egenskaper. När det gäller plattor skulle den närmast överensstämmande produkten vara en solcell. Plattor behöver dock genomgå betydande bearbetning för att bli celler. Enligt denna metod skulle vidare betydande anpassningar krävas som inte kan kvantifieras på ett tillförlitligt sätt. Därför kan normalvärdet för en cell inte användas som grund för att beräkna ett normalvärde för en platta. Som ett alternativ övervägdes det att använda priser på plattor sålda av tillverkare från marknadsekonomiska länder på den indiska marknaden, eftersom dessa priser är representativa för de marknadsförhållanden som råder på marknaden för plattor i Indien. Eftersom Sydkorea är den största marknadsekonomiska leverantören av plattor till tillverkare i det jämförbara landet, fastställs normalvärdet på grundval av priserna på sydkoreanska plattor på den indiska marknaden.
1.5 Exportpris
(87)
De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag i unionen.
(88)
I de fall där exportförsäljningen till unionen skedde direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
(89)
När exportförsäljningen till unionen ägde rum via närstående företag i unionen, fastställdes exportpriserna, enligt artikel 2.9 i grundförordningen, på grundval av de närstående företagens första återförsäljningspriser till oberoende kunder i unionen. Justeringar gjordes för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller vinstmarginalen användes den vinst som gjorts av den samarbetsvillige icke-närstående importören av den berörda produkten, eftersom den verkliga vinsten för den närstående importören inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan den exporterande tillverkaren och den närstående importören.
1.6 Jämförelse
(90)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.
(91)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten.
(92)
Lämpliga justeringar gjordes för fysiska egenskaper, indirekta skatter, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, provisioner samt bankkostnader i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och kunde beläggas.
1.7 Dumpningsmarginaler
(93)
För företagen i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten som fastställdes för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för den motsvarande berörda produkttypen, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(94)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes som ett vägt genomsnitt av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i urvalet.
(95)
Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Kina, fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes först samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med den totala volymen av kinesisk import till unionen.
(96)
Eftersom samarbetet stod för mer än 80 % av den totala kinesiska exporten till unionen kan samarbetsviljan anses vara hög. Eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avsiktligen avstod från att samarbeta, fastställdes den återstående dumpningsmarginalen till den nivå som gällde för företaget i urvalet med den högsta dumpningsmarginalen. Detta ansågs vara lämpligt eftersom det inte fanns något som tydde på att företagen med bristande samarbetsvilja bedrev dumpning på en lägre nivå, och för att säkerställa effektiviteten av eventuella åtgärder.
(97)
På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
96,2 %
Andra samarbetsvilliga företag (bilaga)
88,5 %
Alla övriga företag
112,6 %
D. SKADA
1. Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(98)
Den likadana produkten tillverkades av ca 220 tillverkare i unionen. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin.
(99)
All tillgänglig information gällande unionsindustrin, inklusive uppgifter som tillhandahållits i klagomålet, makroekonomiska data som tillhandahållits av Europressedienst, ett oberoende konsultföretag (nedan kallat konsulten), och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet användes för att fastställa den totala unionstillverkningen under undersökningsperioden eftersom fullständig offentlig information om tillverkningen inte fanns tillgänglig. Eftersom moduler, celler och plattor importeras till unionen under tullnummer som omfattar andra produkter som inte är föremål för den aktuella undersökningen gick det inte att använda Eurostat för att fastställa importvolymer och importvärden. Importvolymer och importvärden byggde på data som tillhandahölls av konsulten. När det var möjligt dubbelkollades de data som mottogs från konsulten mot offentliga källor och jämfördes med de kontrollerade svaren på frågeformuläret.
(100)
På grundval av detta uppskattades den totala unionstillverkningen till ca 4 GW för moduler, 2 GW för celler och 2 GW för plattor under undersökningsperioden.
(101)
Såsom anges i skäl 10 valdes tio unionstillverkare ut för stickprovet, som representerade 18-21 % av unionens totala tillverkning av moduler, 17-24 % av den totala unionstillverkningen av celler och 28-35 % av den totala unionstillverkningen av plattor.
2. Fastställande av den relevanta unionsmarknaden
(102)
En del av unionsindustrin är vertikalt integrerad, och en betydande del av unionsindustrins tillverkning var avsedd för företagsintern användning, särskilt tillverkning av celler och plattor.
(103)
För att fastställa huruvida unionsindustrin hade lidit väsentlig skada och för att fastställa förbrukning och andra ekonomiska indikatorer, granskades det huruvida och i vilken grad hänsyn behövde tas till efterföljande användning av unionsindustrins tillverkning av den likadana produkten (nedan kallad företagsintern användning).
(104)
För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrins situation, insamlades och analyserades uppgifter om all verksamhet som rör den likadana produkten och därefter fastställdes det huruvida tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.
(105)
Det visade sig att följande ekonomiska indikatorer förknippade med unionsindustrin borde undersökas genom hänvisning till all verksamhet (inklusive företagsintern användning): förbrukning, försäljningsvolym, tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, tillväxt, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och dumpningsmarginalens storlek. Detta beror på att undersökningen visade att dessa indikatorer rimligen kunde granskas genom hänvisning till all verksamhet eftersom den tillverkning som var avsedd för företagsintern användning påverkades lika mycket av konkurrensen från import från det berörda landet. Den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden tillsammans kallas nedan den totala marknaden.
(106)
När det gäller lönsamhet inriktades analysen på den fria marknaden eftersom det visade sig att priserna på den företagsinterna marknaden inte alltid återspeglade marknadspriserna och påverkade denna indikator.
3. Förbrukningen i unionen
(107)
Unionens förbrukning utgjordes av den totala volymen av den berörda produkten som importerades samt den totala försäljningsvolymen för den likadana produkten i unionen, inklusive den som var avsedd för företagsintern användning. Inga fullständiga uppgifter om unionsindustrins totala försäljning på unionsmarknaden fanns tillgängliga. Vidare registrerades import till unionen under tullnummer som omfattade andra produkter som inte var föremål för den nuvarande undersökningen. Följaktligen gick det inte att använda Eurostat för att fastställa importvolymer och importvärden. Därför baserades unionens förbrukning på uppgifter tillhandahållna av den konsult som nämns i skäl 99 och dubbelkontrollerades mot offentliga källor såsom marknadsundersökningar och offentligt tillgängliga studier samt jämfördes med de kontrollerade svaren på frågeformulären.
(108)
Unionens förbrukning utvecklades på följande sätt:
Tabell 1-a
Unionens förbrukning av moduler (MW)
2009
2010
2011
UP
Total marknad
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Källa:
Europressedienst.
Tabell 1-b
Unionens förbrukning av celler (MW)
2009
2010
2011
UP
Total marknad
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Källa:
Europressedienst.
Tabell 1-c
Unionens förbrukning av plattor (MW)
2009
2010
2011
UP
Total marknad
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Källa:
Europressedienst.
(109)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionens totala förbrukning med 221 % för moduler, 87 % för celler och 29 % för plattor mellan 2009 och undersökningsperioden men minskade under undersökningsperioden jämfört med 2011. Sammantaget ökade unionens förbrukning väsentligt under undersökningen jämfört med 2009 års nivå.
4. Import från det berörda landet
4.1 Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet
(110)
Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 2-a
Import av moduler från Kina (MW)
2009
2010
2011
UP
Importvolym från Kina
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Marknadsandel på den totala marknaden
63 %
71 %
80 %
80 %
Källa:
Europressedienst.
Tabell 2-b
Import av celler från Kina (MW)
2009
2010
2011
UP
Importvolym från Kina
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Marknadsandel på den totala marknaden
8 %
16 %
22 %
25 %
Källa:
Europressedienst.
Tabell 2-c
Import av plattor från Kina (MW)
2009
2010
2011
UP
Importvolym från Kina
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Marknadsandel på den totala marknaden
6 %
22 %
32 %
33 %
Källa:
Europressedienst.
(111)
Under undersökningsperioden ökade importvolymen till unionen från det berörda landet betydligt, med 308 % för moduler, 482 % för celler och 648 % för plattor. Detta ledde till att marknadsandelen ökade väsentligt för importen från det berörda landet till unionen. Närmare bestämt ökade marknadsandelarna för importen från det berörda landet från 63 % till 80 % för moduler, från 8 % till 25 % för celler och från 6 % till 33 % för plattor. Sammantaget ökade importen av den berörda produkten från Kina väsentligt i volym och marknadsandel mellan 2009 och undersökningsperioden.
(112)
Det bör noteras att ökningen av importen från det berörda landet var mycket större än ökningen av unionens förbrukning av den berörda produkten. Följaktligen kunde de exporterande tillverkarna dra nytta av unionens ökande förbrukning, och deras marknadsposition stärktes tack vare större marknadsandelar.
4.2 Priser på importen och prisunderskridande
(113)
Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 3-a
Importpris på moduler från Kina (euro/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Källa:
Europressedienst och kontrollerade svar på frågeformuläret.
Tabell 3-b
Importpris på celler från Kina (euro/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Källa:
Europressedienst och kontrollerade svar på frågeformuläret.
Tabell 3-c
Importpris på plattor från Kina (euro/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Källa:
Europressedienst och kontrollerade svar på frågeformuläret.
(114)
Det genomsnittliga importpriset från Kina sjönk väsentligt under skadeundersökningsperioden på moduler, celler och plattor. Det genomsnittliga priset på moduler sjönk med 64 %, från 2 100 euro/kW 2009 till 764 euro/kW under undersökningsperioden. Likaledes sjönk det genomsnittliga importpriset på celler från Kina med 42 %, från 890 euro/kW till 516 euro/kW. Under skadeundersökningsperioden sjönk det genomsnittliga importpriset på plattor med 40 %, från 550 euro/kW till 333 euro/kW.
(115)
Sammantaget sjönk priset på den berörda produkten väsentligt mellan 2009 och undersökningsperioden.
(116)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp för subventionerad import från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import, dvs. kostnader för tullklarering, hantering och lastning. De genomsnittliga kostnaderna efter import för de två importörer som ingick i urvalet användes. Deras huvudsakliga verksamhet var inte import utan installation av moduler, men uppgifterna var ändå representativa.
(117)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet, visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal i intervallen 17,5-30,7 % för moduler, 4-24,2 % för celler, 16,6-21,6 % för plattor och 11,2-27,5 % sammantaget för den berörda produkten.
5. Unionsindustrins ekonomiska situation
5.1 Allmänt
(118)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
(119)
Som nämndes i skälen 7-10 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av vilken skada unionsindustrin lidit.
(120)
För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen analyserade de makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden på grundval av uppgifter erhållna från den oberoende konsult som nämns i skäl 99 när det gällde alla unionstillverkare. Kommissionen analyserade mikroekonomiska indikatorer på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.
(121)
I denna undersökning bedömdes följande makroekonomiska indikatorer på grundval av information om alla tillverkare i unionen av den likadana produkten: tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.
(122)
Följande mikroekonomiska indikatorer bedömdes på grundval av information om de tillverkare i unionen av den likadana produkten som ingick i urvalet: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
(123)
En berörd part hävdade att marknadsförhållandena för den berörda produkten skiljde sig mellan medlemsstaterna och att skadeanalysen därför borde göras separat för varje medlemsstat. Detta påstående kunde inte styrkas. Dessutom visade undersökningen inga särskilda omständigheter som motiverade en skadeanalys per medlemsstat. Påståendet avvisades därför.
5.2 Makroekonomiska indikatorer
5.2.1 Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(124)
Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 4-a
Moduler - tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (MW)
2009
2010
2011
UP
Tillverkningsvolym
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Produktionskapacitet
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Kapacitetsutnyttjande
45 %
48 %
45 %
41 %
Källa:
Europressedienst.
Tabell 4-b
Celler - tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (MW)
2009
2010
2011
UP
Tillverkningsvolym
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Produktionskapacitet
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Kapacitetsutnyttjande
72 %
73 %
78 %
63 %
Källa:
Europressedienst.
Tabell 4-c
Plattor - tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (MW)
2009
2010
2011
UP
Tillverkningsvolym
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Produktionskapacitet
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Kapacitetsutnyttjande
62 %
79 %
65 %
55 %
Källa:
Europressedienst.
(125)
Totalt sett ökade tillverkningen av moduler i unionen med 87 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen nådde en topp 2011 och minskade sedan under undersökningsperioden. Tillverkningen av moduler i unionen ökade mycket långsammare än tillväxten av förbrukningen, som mer än tredubblades under samma period. Mot bakgrund av den väsentligt ökade förbrukningen fördubblade unionstillverkarna sin produktionskapacitet för moduler under skadeundersökningsperioden. Trots den högre produktionsnivån sjönk dock unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 4 procentenheter och nådde endast 41 % under undersökningsperioden.
(126)
Totalt sett ökade tillverkningen av celler i unionen med 20 % under skadeundersökningsperioden. Den nådde en topp 2011 och minskade därefter under undersökningsperioden. Unionstillverkningen av celler följde trenden för unionsförbrukningen, med en långsammare ökning fram till 2011 och sedan en mer uttalad minskning under undersökningsperioden. I linje med utvecklingen av förbrukningen i unionen ökade unionsindustrin först sin kapacitet med 51 % fram till 2011 och sedan sjönk denna under undersökningsperioden. Totalt sett ökade kapaciteten med 39 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade fram till 2011, då det nådde en topp på 78 %, och sjönk sedan med 15 procentenheter under undersökningsperioden. Totalt sett minskade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden och nådde 63 % under undersökningsperioden.
(127)
Under skadeundersökningsperioden ökade tillverkningen av plattor i unionen med 26 % totalt. Unionstillverkningen nådde en topp 2010 och minskade sedan stadigt 2011 och sjönk till ännu lägre nivåer under undersökningsperioden. Som reaktion på en ökad förbrukning i unionen ökade unionstillverkarna sin produktionskapacitet med 52 % fram till 2011. Därefter minskade deras kapacitet under undersökningsperioden. Totalt sett ökade unionsindustrins produktionskapacitet för plattor trots detta med 40 % under skadeundersökningsperioden. Trots den ökade tillverkningen ökade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande när det gällde plattor fram till 2010 och minskade sedan stadigt efter den perioden, vilket resulterade i en total minskning med 7 procentenheter under skadeundersökningsperioden, ned till 55 % under undersökningsperioden.
(128)
Unionsindustrin ökade därför sin kapacitet som svar på ökad förbrukning. Unionsindustrins tillverkningsnivåer ökade dock mycket långsammare än förbrukningen, vilket ledde till minskat kapacitetsutnyttjande för den berörda produkten under skadeundersökningsperioden.
5.2.2 Försäljningsvolymer och marknadsandel
(129)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 5-a
Moduler - försäljningsvolym och marknadsandel (MW)
2009
2010
2011
UP
Försäljningsvolym på unionsmarknaden
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Marknadsandel
19 %
15 %
13 %
13 %
Källa:
Europressedienst.
Tabell 5-b
Celler - försäljningsvolym och marknadsandel (MW)
2009
2010
2011
UP
Försäljningsvolym på den totala marknaden
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Marknadsandel
68 %
57 %
52 %
38 %
Källa:
Europressedienst.
Tabell 5-c
Plattor - försäljningsvolym och marknadsandel (MW)
2009
2010
2011
UP
Försäljningsvolym på den totala marknaden
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Marknadsandel
81 %
64 %
59 %
59 %
Källa:
Europressedienst.
(130)
Under skadeundersökningsperioden ökade försäljningsvolymen för moduler med 127 %. I förhållande till förbrukningsökningen på 221 % innebar detta dock att unionsindustrins marknadsandel minskade från 19 % år 2009 till 13 % under undersökningsperioden. När det gäller celler ökade unionsindustrins försäljning endast marginellt med 5 % medan förbrukningen ökade med 87 %, vilket ledde till en minskning av marknadsandelen från 68 % år 2009 till 38 % under undersökningsperioden. När det gällde plattor minskade den totala försäljningsvolymen med 7 % i förhållande till en ökad förbrukning, vilket innebar att marknadsandelen för plattor minskade från 81 % år 2009 till 59 % under undersökningsperioden.
(131)
Unionsindustrins försäljning av moduler och celler ökade mycket mindre än importen från det berörda landet i förhållande till den ökande förbrukningen, och försäljningen av plattor minskade. Därmed kunde unionsindustrin inte dra nytta av den ökande förbrukningen. Som en följd av detta minskade marknadsandelarna för alla de tre segmenten under skadeundersökningsperioden.
5.2.3 Sysselsättning och produktivitet
(132)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 6-a
Moduler - sysselsättning och produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal anställda
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivitet (kW/anställd)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Källa:
Europressedienst.
Tabell 6-b
Celler - sysselsättning och produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal anställda
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivitet (kW/anställd)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Källa:
Europressedienst.
Tabell 6-c
Plattor - sysselsättning och produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal anställda
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivitet (kW/anställd)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Källa:
Europressedienst.
(133)
Sysselsättningen ökade mellan 2009 och undersökningsperioden för moduler och plattor med 39 % respektive 102 %, medan den minskade med 9 % för celler. Det noteras dock att sysselsättningen ökade fram till 2011 och sedan minskade under undersökningsperioden för moduler och plattor. För celler ökade sysselsättningen fram till 2010 och minskade sedan under 2011 och undersökningsperioden. Den totala produktiviteten visade positiva trender för moduler och celler, med en ökning på 34 % respektive 33 %. Detta beror delvis på unionsindustrins ansträngningar att klara trycket från dumpad import från Kina. När det gällde plattor minskade dock produktiviteten totalt sett med 37 % under skadeundersökningsperioden.
(134)
I linje med minskningen av unionens tillverkning av moduler och plattor mellan 2011 och undersökningsperioden minskade därför även sysselsättningen inom tillverkning av moduler och plattor under samma period. För celler ökade sysselsättningen fram till 2010 och minskade sedan 2011 och under undersökningsperioden, medan tillverkningen av celler i unionen ökade stadigt fram till 2011 och sedan började minska.
5.2.3.1 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(135)
Alla dumpningsmarginaler ligger väsentligt över miniminivån. När det gäller inverkan på unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek, med tanke på volymen av och priserna på import från det berörda landet, kan inverkan anses vara betydande.
(136)
Eftersom detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten är återhämtning från tidigare dumpning inte relevant.
5.3 Mikroekonomiska indikatorer
5.3.1 Priser och faktorer som påverkar priser
(137)
De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 7-a
Moduler - genomsnittligt försäljningspris i unionen
2009
2010
2011
UP
Genomsnittlig försäljningspris på den fria marknaden i unionen (euro/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Tillverkningskostnader (euro/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 7-b
Celler - genomsnittligt försäljningspris i unionen
2009
2010
2011
UP
Genomsnittlig försäljningspris på den fria marknaden i unionen (euro/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Tillverkningskostnader (euro/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 7-c
Plattor - genomsnittligt försäljningspris i unionen
2009
2010
2011
UP
Genomsnittligt försäljningspris på den fria marknaden i unionen (euro/kW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Tillverkningskostnader (euro/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
(138)
Försäljningspriset sjönk kraftigt, dvs. med 53 % för moduler, med 69 % för celler och med 40 % för plattor, under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna sjönk stadigt under skadeundersökningsperioden, men prisminskningen var särskilt uttalad under undersökningsperioden, när de föll till ohållbara nivåer. Under skadeundersökningsperioden minskade tillverkningskostnaden med 48 % för moduler och med 55 % för celler. För plattor minskade tillverkningskostnaden 2010 jämfört med 2009. Den ökade 2011 men låg fortfarande under 2009 års nivå. Under undersökningsperioden ökade kostnaden ytterligare och nådde något högre nivåer än 2009, vilket huvudsakligen kan förklaras av ett produktionsstopp under undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde varken dra nytta av sina kontinuerliga ansträngningar att öka sin kostnadseffektivitet eller inverkan av den minskade råvarukostnaden för polykristallint kisel. Detta berodde huvudsakligen på den ökande prispressen från dumpad import som hade en negativ inverkan på unionsindustrins försäljningspriser, som minskade ännu mer än effektivitetsvinsterna. Detta framgår av den negativa trenden för unionsindustrins lönsamhet som beskrivs i skäl 144. Totalt sett minskade det genomsnittliga försäljningspriset och tillverkningskostnaden för den likadana produkten väsentligt (förutom för plattor), vilket fick förödande konsekvenser för unionsindustrins lönsamhet.
5.3.2 Arbetskraftskostnader
(139)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 8-a
Moduler - genomsnittlig arbetskostnad per anställd
2009
2010
2011
UP
Genomsnittlig arbetskostnad per anställd (euro)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 8-b
Celler - genomsnittlig arbetskostnad per anställd
2009
2010
2011
UP
Genomsnittlig arbetskostnad per anställd (euro)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 8-c
Plattor - genomsnittlig arbetskostnad per anställd
2009
2010
2011
UP
Genomsnittlig arbetskostnad per anställd (euro)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
(140)
Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade den genomsnittliga arbetskostnaden per anställd för moduler stadigt med totalt 13 %. När det gäller celler förblev den genomsnittliga arbetskostnaden stabil under skadeundersökningsperioden och minskade något med 1 % mellan 2009 och 2010 men förblev sedan stabil fram till undersökningsperioden. När det gäller plattor varierade den genomsnittliga arbetskostnaden per anställd. Den ökade mellan 2009 och 2010 och minskade 2011 men ökade under skadeundersökningsperioden med totalt 17 %. Den totala ökningen av arbetskostnaden kan delvis förklaras av den samtidiga produktivitetsökningen (moduler) samt av inflationen och de sociala kostnader för vissa unionstillverkare (plattor) som var förknippade med nedskärningarna inom industrin mellan 2011 och undersökningsperioden.
5.3.3 Lager
(141)
Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 9-a
Moduler - lager
2009
2010
2011
UP
Utgående lager (kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 9-b
Celler - lager
2009
2010
2011
UP
Utgående lager (kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 9-c
Plattor - lager
2009
2010
2011
UP
Utgående lager (kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
(142)
Lagren ökade kraftigt, dvs. med 129 % för moduler, med 302 % för celler och med 70 % för plattor, under skadeundersökningsperioden. När det gäller moduler ökade lagren stadigt och nådde mycket höga nivåer 2011 (med 160 %), medan de minskade under undersökningsperioden men fortfarande låg på en hög nivå jämfört med början av skadeundersökningsperioden. När det gäller celler var utvecklingen ännu mer uttalad, medan en ökning av lagren mellan 2009 och 2011 på över 350 %. Även för celler minskade lagren under undersökningsperioden men låg kvar på en mycket hög nivå jämfört med början av skadeundersökningsperioden. När det gäller plattor minskade unionen visserligen sina lager mellan 2009 och 2010 med över 80 %, vilket berodde på ökad försäljning, men de utgående lagren steg snabbt till över nivån för 2009 och ökade med ytterligare 65 procentenheter under undersökningsperioden.
(143)
Undersökningen visade att unionstillverkarna på grund av den ogynnsamma situation som råder tenderade att hålla begränsade lager av produkten och utgå från beställningar för sin tillverkning. Därför är ökningen av lagren av likadan produkt under skadeundersökningsperioden en relevant faktor när det gäller att fastställa om unionsindustrin lidit väsentlig skada.
5.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet samt kapitalanskaffningsförmåga
(144)
Lönsamhet och kassaflöde utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 10-a
Moduler - lönsamhet och kassaflöde
2009
2010
2011
UP
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Kassaflöde
13 %
10 %
12 %
3 %
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 10-b
Celler - lönsamhet och kassaflöde
2009
2010
2011
UP
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Kassaflöde
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 10-c
Plattor - lönsamhet och kassaflöde
2009
2010
2011
UP
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Kassaflöde
39 %
47 %
32 %
-19 %
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
(145)
Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av sådan försäljning.
(146)
Lönsamheten minskade kraftigt och vändes i förlust under skadeundersökningsperioden för den likadana produkten. Lönsamheten minskade med 11 procentenheter för moduler, med 49 procentenheter för celler och med 63 procentenheter för plattor.
(147)
Lönsamheten för den likadana produkten steg mellan 2009 och 2010 men sjönk sedan väsentligt 2011, när unionsindustrin gjorde förluster, och fortsatte sjunka väsentligt under undersökningsperioden. Förlusterna var särskilt stora för celler och plattor.
(148)
Även utvecklingen av kassaflödet, som är unionstillverkarnas förmåga att investera i sin verksamhet, var progressivt negativ mellan 2009 och undersökningsperioden. Det minskade med 10 procentenheter för moduler med en liten ökning 2011. Den mest påtagliga minskningen av kassaflödet inträffade mellan 2011 och undersökningsperioden. Det minskade kassaflödet för celler och plattor var mer uttalat än för moduler och nådde kraftigt negativa nivåer under undersökningsperioden. Därför minskade kassaflödet för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden.
(149)
Siffrorna nedan representerar utvecklingen av investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet i förhållande till den totala marknaden under skadeundersökningsperioden:
Tabell 11-a
Moduler - investeringar och räntabilitet
2009
2010
2011
UP
Investeringar (euro)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Räntabilitet
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 11-b
Celler - investeringar och räntabilitet
2009
2010
2011
UP
Investeringar (euro)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Räntabilitet
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
Tabell 11-c
Plattor - investeringar och räntabilitet
2009
2010
2011
UP
Investeringar (euro)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Räntabilitet
10 %
8 %
0 %
-7 %
Källa:
Kontrollerade svar på frågeformulär.
(150)
Tabellen ovan visar att unionsindustrin ökade sina investeringar med 171 % för moduler mellan 2009 och undersökningsperioden. Detta var i huvudsak kopplat till den väsentligt ökade kapaciteten. Under samma period minskade unionsindustrin dock sina investeringar med 78 % för celler och 80 % för plattor. De investeringar som gjordes gällde i huvudsak FoU samt förbättring och bibehållande av tillverkningsteknik och tillverkningsprocesser för att öka effektiviteten. Eftersom unionsindustrin inte hade råd att göra ytterligare investeringar när det gällde celler och plattor under skadeundersökningsperioden var investeringsnivån relativt låg under undersökningsperioden. Eftersom investeringarna i princip finansierades genom kassaflöde och företagsinterna lån hade det minskade kassaflödet en omedelbar inverkan på investeringsnivån.
(151)
Räntabiliteten uttrycktes som vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringar. Räntabiliteten för den likadana produkten följde motsvarande negativa utveckling som övriga indikatorer för ekonomiskt resultat mellan 2009 och undersökningsperioden för alla tre produkttyperna. För celler och plattor förelåg en ökning 2009 och 2010, men 2011 minskade räntabiliteten och nådde negativa nivåer. För moduler var räntabiliteten negativ under hela skadeundersökningsperioden, förutom 2010 när den nådde 19 %. Totalt sett minskade den under skadeundersökningsperioden till -17 % för celler, dvs. med 1 %, men var dock fortfarande kraftigt negativ, dvs. -19 %. När det gällde plattor var räntabiliteten stadigt negativ och nådde -7 % under undersökningsperioden. Totalt sett var utvecklingen av räntabiliteten för den likadana produkten negativ under skadeundersökningsperioden.
(152)
Kapitalanskaffningsförmågan analyserades i förhållande till den totala marknaden, och det visades att en konstant försämring förelåg av unionsindustrins förmåga att generera likvida medel för den likadana produkten och därmed en försvagning av unionsindustrins ekonomiska situation.
5.3.5 Slutsats om skada
(153)
Analysen av unionsindustrins situation visade en tydlig nedåtgående trend för alla de viktigaste skadeindikatorerna. Mot bakgrund av en stadigt ökande förbrukning ökade tillverkningen av moduler och celler under skadeundersökningsperioden. Trots att försäljningsvolymen ökade, krympte unionsindustrins marknadsandel under undersökningsperioden på grund av den större ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset sjönk kraftigt under skadeundersökningsperioden, vilket hade en negativ inverkan på alla indikator för ekonomiskt resultat såsom lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
(154)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins försäljningsvolym totalt sett. Ökningen åtföljdes dock av en oerhörd minskning av det genomsnittliga försäljningspriset.
(155)
Under skadeundersökningsperioden ökade berörda parters import från Kina uttryckt som volym och marknadsandel. Samtidigt sjönk importpriserna stadigt, vilket innebar ett betydande prisunderskridande av unionsindustrins genomsnittspris på unionsmarknaden.
(156)
Flera berörda parter hävdade att unionsindustrin och särskilt de unionstillverkare som ingick i urvalet gjorde bra resultat. Det hävdades att utvecklingen av vissa skadeindikatorer, nämligen tillverkningsvolym, produktionskapacitet, försäljning och sysselsättning och till och med lönsamheten för vissa av tillverkarna i urvalet ökade och inte skulle visa väsentlig skada. Undersökningen bekräftade inte dessa påståenden utan visade en tydlig nedåtgående utveckling för många skadeindikatorer som är relevanta för slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada.
(157)
Mot bakgrund av detta bekräftade undersökningen bland annat att försäljningspriserna ligger lägre än tillverkningskostnaderna, vilket har en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet, som nådde negativa nivåer under undersökningsperioden. Slutsatsen dras att om den dumpade importen skulle fortsätta komma in på unionsmarknaden skulle unionsindustrins förluster sannolikt leda till att tillverkningen av den likadana produkten i någon betydande omfattning skulle upphöra i unionen. Detta förefaller bekräftas av utvecklingen under och efter undersökningsperioden, dvs. att vissa företag förklarat sig insolventa och/eller har upphört med tillverkningen tillfälligt eller permanent.
(158)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(159)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållades av den dumpade importen från det berörda landet. Även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs dumpad import.
(160)
En berörd part hävdade att marknadsförhållandena för den berörda produkten skiljde sig mellan medlemsstaterna och att orsakssambandet därför borde fastställas separat för varje medlemsstat. Nationella stödprogram bestämmer i viss grad storleken på medlemsstaternas marknader. Undersökningen har dock också avslöjat att efterfrågan inte enbart beror på stödprogram. Beroende på geografisk belägenhet (solexponering) och lokalt elpris förefaller solpaneler ha nått eller åtminstone vara nära nätparitet, vilket innebär att vissa investeringar äger rum oberoende av stödprogram. Därmed kunde det inte fastställas att marknadsförhållandena beror uteslutande på stödprogram och detta påstående avvisades därför.
2. Verkning av dumpad import
(161)
Utredningen visade att den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden. Volymen ökade väsentligt, med över 300 % för moduler, 482 % för celler och 648 % för plattor, och marknadsandelarna ökade med 17 procentenheter för moduler, med 17 procentenheter för celler och med 27 procentenheter för plattor. Därmed bekräftades det att den berörda produktens importvolym och marknadsandel ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden. Det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan ökningen av den dumpade importen och unionsindustrins minskade marknadsandel. Utredningen fastställde också att den dumpade importen såsom nämns i skäl 117 underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden.
(162)
Utredningen visade att den dumpade importens pris sjönk med 64 % för moduler, med 42 % för celler och med 40 % för plattor under skadeundersökningsperioden, vilket ökade prisunderskridandet. Unionsindustrin gjorde betydande ansträngningar att sänka sina tillverkningskostnader för att stå emot denna prispress. Trots detta tvingade det extremt låga priset på den kinesiska importen unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare, till en olönsam nivå. Därmed minskade unionsindustrins lönsamhet dramatiskt under skadeundersökningsperioden och visade förluster under undersökningsperioden.
(163)
På grundval av ovanstående dras slutsatsen att närvaron av kinesisk import och den ökade marknadsandelen för dumpad import från Kina till priser som konstant underskred unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada unionsindustrin lidit, vilket återspeglas främst av dess dåliga ekonomiska situation och försämringen av de flesta av skadeindikatorerna.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1 Import från andra tredjeländer
(164)
Volymen av importen från tredjeländer under skadeundersökningsperioden ökade under skadeundersökningsperioden med 19 % för moduler, samtidigt som marknadsandelen minskade från 18,4 % till 6,8 %. Taiwan är den näst största exportören efter Kina.
(165)
Importvolymen från övriga tredjeländer ökade med 186 % för celler under skadeundersökningsperioden, vilket medförde en ökning av marknadsandelen från ca 24 % år 2009 till ca 36 % under undersökningsperioden. När det gäller celler är Taiwan den näst största exportören efter Kina. Både mängden och marknadsandelen för den taiwanesiska exporten överstiger med stor marginal dem för övriga tredjeländer men är fortfarande lägre än för den kinesiska exporten.
(166)
Importvolymen från övriga tredjeländer minskade med 19 % för plattor under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen sjönk från ca 13,4 % år 2009 till ca 8,5 % under undersökningsperioden. I likhet med vad som beskrivs ovan är Taiwan den näst största exportören av plattor efter Kina. Importnivån till unionen och marknadsandelen på unionsmarknaden för Taiwan visade dock ingen väsentlig ökning och förblev låga under skadeundersökningsperioden.
(167)
Importpriserna på moduler, celler och plattor från tredjeländer var i genomsnitt högre än det genomsnittliga enhetspriser för den kinesiska importen. Den information som finns tillgänglig om import från Taiwan visar att det genomsnittliga importpriset för moduler och plattor var högre än det genomsnittliga priset på motsvarande kinesiska import, medan det genomsnittliga importpriset på celler låg i samma intervall som det genomsnittliga kinesiska importpriset på celler. Eftersom ingen detaljerad prisinformation per produkttyp fanns att tillgå kan jämförelsen av genomsnittspriser endast användas som en indikation, och inga säkra slutsatser kan dras på grundval av jämförelsen. Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av import av celler från Taiwan stadigt, vilket ledde till att marknadsandelen ökade med ca 14 procentenheter. Totalt sett för den undersökta produkten under skadeundersökningsperioden var volymen trots den ökade marknadsandelen lägre än den från Kina, och prisnivån för taiwanesiska produkter var generellt högre, med undantag för celler under undersökningsperioden. Av dessa skäl, särskilt med tanke på importvolymen och marknadsandelen för produkter från övriga tredjeländer samt deras prisnivå, som i genomsnitt är lika hög eller högre än för unionsindustrins produkter, kan den preliminära slutsatsen dras att import från tredjeländer inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada unionsindustrin lidit.
Tabell 12
Import och marknadsandelar för import från andra tredjeländer
Moduler
2009
2010
2011
UP
Importvolym för alla övriga tredjeländer (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Marknadsandel för importen från alla övriga tredjeländer
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Import från Taiwan (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Marknadsandel för importen från Taiwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Import från Förenta staterna (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Marknadsandel för importen från Förenta staterna
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Import från övriga Asien (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Marknadsandel för importen från övriga Asien
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Import från övriga världen (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
Marknadsandel för importen från övriga världen (MW)
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Källa:
Europressedienst.
Celler
2009
2010
2011
UP
Importvolym för alla övriga tredjeländer (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Marknadsandel för importen från alla övriga tredjeländer
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Import från Taiwan (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Marknadsandel för importen från Taiwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Import från Förenta staterna (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Marknadsandel för importen från Förenta staterna
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Import från Japan (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Marknadsandel för importen från Japan
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
Import från övriga världen (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
Marknadsandel för importen från övriga världen
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Källa:
Europressedienst.
Plattor
2009
2010
2011
UP
Importvolym för alla övriga tredjeländer (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Marknadsandel för importen från alla övriga tredjeländer
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Import från Taiwan (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Marknadsandel för importen från Taiwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Import från Förenta staterna (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Marknadsandel för importen från Förenta staterna
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Import från Japan (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Marknadsandel för importen från Japan
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
Import från övriga världen (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
Marknadsandel för importen från övriga världen (MW)
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Genomsnittligt importpris (euro/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Källa:
Europressedienst.
(168)
Såsom nämns i skäl 108, ökade förbrukningen i unionen med 221 % för moduler, 87 % för celler och 29 % för plattor under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen nådde en topp 2011 och sjönk under undersökningsperioden men låg fortfarande långt över nivån i början av skadeundersökningsperioden 2009. Unionsindustrin kunde inte dra nytta av denna ökning av förbrukningen eftersom dess marknadsandel föll från 19 % till 13 % för moduler, från 68 % till 38 % för celler och från 81 % till 59 % för plattor under samma period. Samtidigt ökade Kinas marknadsandel dramatiskt fram till 2011 och förblev därefter på en påtagligt hög nivå under undersökningsperioden, när förbrukningen minskade. Eftersom den dumpade importen från Kina trots en minskad förbrukning i unionen under undersökningsperioden antingen behöll sin marknadsandel (moduler) eller ökade den (celler och plattor) till men för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden, går det inte att dra slutsatsen att den minskade förbrukningen bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada unionsindustrin lidit.
(169)
Utifrån tillgänglig information är det svårt att fastställa i vilken utsträckning efterfrågan drivs av medlemsstaternas stödprogram. Såsom nämns i skäl 171 finns det många olika stödprogram, och samspelet mellan dessa och efterfrågan är mycket komplext, varför det är svårt att avgöra hur stor inverkan de har. Det underlag som finns att tillgå tyder dock också på att det kommer att fortsätta finnas en efterfrågan på solenergi även utan stödprogram och att efterfrågan till och med kommer att öka med tiden, om än i en långsammare takt än om stödprogram tillämpas. I detta sammanhang hävdade flera parter att nätparitet (dvs. när kostnaden för att producera solenergi är samma som kostnaden för att producera konventionell energi) redan hade nåtts eller nästan nåtts i vissa delar av unionen. Dessa påståenden har hittills inte kunnat styrkas genom undersökningen och de kommer att utredas vidare.
3.2 Inmatningspriser som huvudexempel på stödprogram
(170)
Flera berörda parter har hävdat att orsaken till den skada unionsindustrin lidit är förknippad med medlemsstaternas minskade tillämpning av inmatningspriser. Dessa nedskärningar påstås ha lett till en minskad installation av solenergilösningar och minskat efterfrågan på unionsmarknaden, vilket i sin tur skulle ha åsamkat unionsindustrin väsentlig skada.
(171)
Medlemsstaterna införde inmatningspriser, kvoter att uppfylla, köp- och säljbara gröna certifikat, investeringsbidrag och skatteincitament för att stödja produktionen av förnybar energi. Dessutom beviljar vissa medlemsstater stöd från EU:s strukturfonder. Det vanligaste stödinstrument som tillämpades för solenergi var inmatningspriser. I detta skede inriktade kommissionen sin analys på denna typ av stödprogram.
(172)
Inmatningspriser är ett ekonomiskt stödinstrument som syftar till att uppnå obligatoriska nationella mål för användning av förnybar energi, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (7) om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Stödnivån och hur inmatningspriserna fungerar varierar mellan medlemsstaterna. Inmatningspriserna binder aktörerna att köpa solenergi till priser som säkerställer att solenergiproducenter (vanligen ägarna av solenergiinstallationer) kan täcka sina kostnader och få en rimlig avkastning. I likhet med andra stödprogram är inmatningspriser i de flesta fall föremål för kontroll av statligt stöd i enlighet med artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget, vilket säkerställer att elproducenterna inte överkompenseras.
(173)
Trots de nationella skillnaderna kunde tre fenomen observeras när det gäller utvecklingen av inmatningspriser i unionen: i) minskad nivå på inmatningspriserna, ii) upphörande av hela systemet med inmatningspriser (Spanien) och iii) införande av kapacitetsgränser (nedan kallade tak) för installationer som berättigade till finansiering samt övergripande tak för den årliga nyinstallationen av stödberättigad kapacitet på medlemsstatsnivå. När det gäller taken förefaller dessa huvudsakligen ha införts under 2012 och hade därför sannolikt ingen inverkan på förbrukningen under undersökningsperioden. Analysen inriktades därför på att inmatningsprissystemet har upphört i Spanien och minskningen av nivån på inmatningspriserna i de flesta medlemsstater. Det analyserades huruvida dessa faktorer hade påverkat efterfrågan på unionsmarknaden och huruvida detta kunde ha orsakat den väsentliga skada unionsindustrin lidit. Det ansågs att utvecklingen av inmatningspriser när det gäller efterfrågan på moduler även var representativ för celler och plattor. Eftersom celler och plattor är nödvändiga för tillverkning av moduler och eftersom de inte används i någon annan tillverkningsprocess utlöser en minskad efterfrågan på moduler automatiskt en minskad efterfrågan även på celler och plattor.
(174)
Undersökningen bekräftade kopplingen mellan utvecklingen av inmatningspriserna och förbrukningen, men den fastställde också att minskningen av efterfrågan mellan 2011 och undersökningsperioden inte innebar att orsakssambandet bryts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin som beskrivs i detalj i skäl 163. Undersökningen visade att de exporterande tillverkarna klarade att behålla sin marknadsandel för moduler (80 %) och till och med kunde öka sin marknadsandel något för celler (från 22 % år 2011 till 25 % under undersökningsperioden) och plattor (från 32 % år 2011 till 33 % under undersökningsperioden), samtidigt som situationen för unionsindustrin försämrades. Det bör dessutom noteras att unionsindustrins genomsnittspris på moduler sjönk med 53 % under skadeundersökningsperioden, huvudsakligen på grund av den väsentliga ökningen av den dumpade importen och den kraftiga prispress denna medförde på unionsmarknaden. Därför kan den minskade lönsamhet som drabbade unionsindustrin inte huvudsakligen tillskrivas en minskad tillämpning av inmatningspriser.
(175)
Kommissionen håller med om att tillämpningen av inmatningspriser skapade efterfrågan på solenergi och att förbrukningen av den undersökta produkten har minskat på grund av att systemet med inmatningspriser har upphört, som i Spanien, eller tillämpas i mindre omfattning, som i andra medlemsstater, under undersökningsperioden, vilket kan ha bidragit till den skada unionsindustrin lidit. Denna minskade förbrukning under undersökningsperioden var dock inte av sådan omfattning att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada unionsindustrin lidit.
(176)
Flera parter hävdade att neddragningarna av inmatningspriserna gjorde det oattraktivt för investerare att investera i solenergi och därmed minskade efterfrågan på den berörda produkten i unionen.
(177)
Undersökningen bekräftade att det fanns ett samband mellan nivån på inmatningspriserna och investeringsnivån i solenergiindustrin, men den visade också att investeringar i solenergi är mindre beroende av stöd i regioner med hög solexponering där produktionen av solenergi är mer effektiv och i regioner med högre elpriser. Undersökningen visade att investeringar fortfarande görs (t.ex. i Spanien) trots att systemet med inmatningspriser har upphört. Vidare visade undersökningen att investeringar i solenergi fortfarande är attraktiva, trots lägre nivåer på inmatningspriserna.
(178)
Ovanstående gav inte underlag för någon klar slutsats om att den minskade tillämpningen av inmatningspriser hade gjort investeringar i solenergi mindre attraktiva för investerare och därmed bidragit till den skada som åsamkats unionsindustrin.
(179)
En berörd part hävdade att den minskade tillämpningen av inmatningspriser hade tvingat unionstillverkarna att sänka sina priser för att hålla intresset uppe hos investerare för solenergi och säkra fortsatt efterfrågan och tillväxt.
(180)
Undersökningen visade att unionsindustrin tvingades sänka priserna huvudsakligen på grund av pressen från dumpad import och inte på grund av den minskade tillämpningen av inmatningspriser. Detta framgår av att den mest betydande prissänkningen från unionsindustrins sida inträffade mellan 2010 och 2011, före de större neddragningarna av systemen med inmatningspriser. Ökningen av den dumpade importen från Kina som kraftigt underskred unionsindustrins priser tvingade unionsindustrin att sänka sina priser allt mer.
(181)
Detta påstående måste därför avvisas.
(182)
Sammanfattningsvis har inmatningspriser varit en viktig faktor för utvecklingen av solcellsmarknaden i unionen och systemet med inmatningspriser har påverkat förbrukningen av den undersökta produkten. Undersökningen visade dock att förbrukningen inte sjönk i någon väsentlig grad trots betydande neddragningar av systemet med inmatningspriser. Därför dras den preliminära slutsatsen att utvecklingen när det gäller inmatningspriser inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada unionsindustrin lidit.
3.3 Annat ekonomiskt stöd till unionsindustrin
(183)
Vissa berörda parter hävdade att den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin berodde på minskat ekonomiskt stöd till unionsindustrin. Som stöd för detta påstående tillhandahålls uppgifter om stöd som beviljats en unionstillverkare före skadeundersökningsperioden (mellan 2003 och 2006).
(184)
Den bevisning som lades fram visade ingen koppling mellan den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin och något påstått stöd som mottagits av en unionstillverkare under perioden före skadeundersökningsperioden. Eftersom denna information dessutom härrör från före skadeundersökningsperioden förefaller den inte vara relevant. Därför kunde inget samband fastställas mellan något påstått stöd som mottagits av unionsindustrin och den väsentliga skada som vållats. Detta påstående måste därför avvisas.
3.4 Överkapacitet
(185)
Det har påståtts att den väsentliga skada unionsindustrin lidit berodde på överkapacitet på unionsmarknaden och på hela världsmarknaden. Det hävdades också att överkapaciteten på världsmarknaden ledde till den konsolidering av unionsindustrin som för närvarande äger rum och att eventuell skada som lidits var en följd av det fanns alltför många produktionsanläggningar. Vidare hävdade flera berörda parter att den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin var självförvållad och förknippad med överexpansion av EU-industrins kapacitet. Vissa berörda parter hävdade i stället att den skada unionsindustrin lidit berodde på dess misslyckande med att göra de nödvändiga investeringarna för att öka sin kapacitet.
(186)
Unionsindustrin ökade visserligen sin tillverkningskapacitet, men dess totala produktionsvolym täckte inte den ökade förbrukningen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Därmed var ökningen av unionsindustrins kapacitet rimlig och följde marknadsutvecklingen, dvs. förbrukningsökningen Kapacitetsökningen kan därför inte anses vara en orsak till skadan.
(187)
Inte heller påståendet att unionsindustrin inte investerade i att bygga ut sin kapacitet bekräftades under undersökningen. Såsom nämns ovan ökade unionsindustrin i stället under skadeundersökningsperioden gradvis sin kapacitet och hade tillgänglig överskottskapacitet under skadeundersökningsperioden, vilket är ett tecken på att kapaciteten räckte för att tillgodose den ökade efterfrågan. Detta argument avvisades därför.
(188)
Vissa berörda parter hävdade att situationen var svår för alla aktörer på marknaden, inklusive de lägre ned och högre upp i tillverkningskedjan, vilket berodde på överkapaciteten på världsmarknaden och resulterade i att marknaden förändrades. I detta sammanhang hävdades det att den undersökta produkten hade blivit en stapelvara som enskilda tillverkare inte längre kunde sätta priserna på utan att dessa bestämdes av efterfrågan och utbud på världsmarknaden. Det hävdades att det var denna situation och inte den dumpade importen som hade orsakat den väsentliga skada unionsindustrin lidit.
(189)
Undersökningen bekräftade att det fanns en överkapacitet på den globala marknaden, främst i Kina. När det gäller den marknadsförändring som påstods ha gjort den undersökta produkten till en stapelvara skulle denna inte motivera illojal prissättning och illojala handelsmetoder. I detta avseende bör det noteras att unionsindustrin hade tillverkat och sålt den undersökta produkten i över 20 år, medan den industri i Kina som tillverkar den berörda produkten utvecklades först nyligen (omkring 2005), huvudsakligen som en följd av inmatningspriser och andra politiska incitament i unionen och den efterföljande ökningen av efterfrågan.
(190)
Detta påstående måste därför avvisas.
3.5 Råvaruprisernas inverkan
(191)
Flera berörda parter hävdade att den väsentliga skada unionsindustrin lidit var förknippad med utvecklingen av priset på polykristallint kisel, det huvudsakliga råmaterialet för tillverkning av plattor. Det hävdades att unionsindustrin slöt långsiktiga leveranskontrakt till fast pris och därför inte kunde dra nytta av de sänkta priserna på polykristallint kisel under skadeundersökningsperioden.
(192)
Undersökningen visade att priserna på polykristallint kisel steg 2008 men sjönk igen 2009 och endast visade en måttlig uppåtgående trend under 2010 och början av 2011. Priserna sjönk kraftigt under undersökningsperioden.
(193)
Utredningen visade att även om unionsindustrin hade långsiktiga avtal för polykristallint kisel, omförhandlades dessa oftast utifrån prisutvecklingen för polykristallint kisel, och avtalspriserna nådde nivåer nära eller ibland t.o.m. under priserna på spotmarknaden.
(194)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin som helhet inte lidit skada på grund av dessa långsiktiga avtal och kunde utnyttja prissänkningen på polykristallint kisel fullt ut, även om vissa unionstillverkare kan ha påverkats av avtalen. De långsiktiga avtalen befanns därför inte bidra till den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin.
3.6 Självförvållad skada: inverkan av automatisering, storlek, skalfördelar, konsolidering, innovation och kostnadseffektivitet
(195)
Flera berörda parter hävdade att den skada som åsamkats unionsindustrin var berodde på den höga automatiseringsgraden för tillverkningsprocessen. Det hävdades att de småskaliga tillverkarna hade en nackdel jämfört med de större, vertikalt integrerade, tillverkarna och att eventuell skada dessa tillverkare lidit därmed inte kan tillskrivas den dumpade importen. I detta sammanhang hävdades det också att unionsindustrin i vilket fall sammantaget var liten och därmed inte kunde dra nytta av skalfördelar.
(196)
Undersökningen visade att även småskaliga tillverkare på unionsmarknaden hade en hög grad av automatisering i sina tillverkningsprocesser, vilket hade en gynnsam effekt på tillverkningskostnaderna. De flesta unionstillverkare har specialiserat sig på någon del av tillverkningsprocessen (plattor, celler eller moduler) och därigenom ökat sin konkurrenskraft när det gäller den specifika produkttyp de tillverkar. Argumentet att den höga automatiseringsgraden skulle ha orsakat den skada som unionsindustrin lidit måste därför avvisas.
(197)
Vissa berörda parter hävdade prispressen ledde till en konsolidering av unionsindustrin och att konsolideringen skulle ha varit orsaken till den väsentliga skada unionsindustrin lidit. Undersökningen visade dock att konsolideringen snarare var en följd av den dumpade importen. Vidare stärkte denna part inte med några bevis i vilken grad konsolideringsprocessen kunde ha orsakat den skada som lidits.
(198)
Vidare hävdades det att bristen på vertikal integration inom unionsindustrin är orsaken till den skada som lidits. Generellt borde de vertikalt integrerade tillverkarna under normala förhållanden ha större säkerhet för sin distributionskedja. Undersökningen visade dock att fördelen med vertikal integration inte kunde utnyttjas fullt ut av den del av unionsindustrin som var vertikalt integrerad på grund av den mycket starka prispressen från dumpad import. Den dumpade importen hindrade dessutom unionsindustrin, även den vertikalt integrerade, att dra full fördel av ett högt kapacitetsutnyttjande för att uppnå skalfördelar. Vidare visade undersökningen inget samband mellan vertikal integration och bättre lönsamhet, eftersom den starka prispressen hade påverkat detta samband.
(199)
Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrin saknade teknisk innovation samt inte investerade i ny teknik. Vid undersökningen framkom dock inga bevis som styrkte dessa påståenden. Tvärtom visade undersökningen att huvuddelen av unionsindustrins investeringar gällde nya maskiner och FoU och att det inte fanns några relevanta tekniska skillnader mellan produkterna i olika delar av världen.
(200)
Vidare hävdade en berörd part att den väsentliga skada unionsindustrin lidit beror på dåligt projektgenomförande (misslyckade projekt). I detta avseende bör det noteras att argumentet inte styrktes. Dessutom kunde eventuella misslyckade projekt snarare betraktas som en följd av den dumpade importen. Argumentet måste alltså avvisas.
(201)
Flera berörda parter hävdade att unionsindustrin inte kunde rationalisera sina kostnader i tid för att anpassa sig till utvecklingen på världsmarknaden. Andra parter hävdade att arbetskostnader och omkostnader är högre i unionen än i Kina.
(202)
Undersökningen visade att unionsindustrins tillverkningskostnad stadigt sjönk under skadeundersökningsperioden, förutom för plattor, för vilka kostnaderna sjönk 2010 men ökade 2011 och ytterligare under undersökningsperioden till en något högre nivå än i början av skadeundersökningsperioden (se skäl 138). Produktiviteten ökade för moduler och celler men minskade för plattor. Såsom nämns ovan kunde unionsindustrin inte dra nytta av den minskade tillverkningskostnaden på grund av den plötsliga ökningen av dumpad import från Kina och den efterföljande prispressen på unionsmarknaden.
(203)
Det noteras att de exporterande tillverkarna i Kina inte hade någon komparativ fördel när det gäller råvaror (polykristallint kisel) och de maskiner som används, eftersom båda huvudsakligen importerades från unionen. När det gäller berörda arbetskostnader och omkostnader utgjorde dessa i genomsnitt mindre än 10 % av den totala kostnaden för en modul under undersökningsperioden och anses inte ha haft någon väsentlig betydelse.
(204)
Vidare hävdades det att vissa unionstillverkare köpte in plattor, celler och/eller moduler från det berörda landet och återförsålde dessa produkter på unionsmarknaden som sina egna. Undersökningen visade att unionsindustrins import av den berörda produkten var komplementär och omfattade en begränsad volym jämfört med tillverkningen i unionen och därför inte skulle anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som åsamkats unionsindustrin.
(205)
För att matcha utvecklingen med sjunkande priser på importen från Kina tvingades unionsindustrin därför att göra stora ansträngningar för att rationalisera sin tillverkningskostnad. Trots unionsindustrins ansträngningar kunde försäljningspriset dock inte återspegla kostnadsrationaliseringen på grund av den dumpade importens kraftiga prisunderskridande.
(206)
Alla de ovannämnda argumenten måste därför avvisas.
3.7 Konkurrens från solcellstunnfilmsprodukter och annan solcellsteknik
(207)
Flera berörda parter hävdade att den skada unionsindustrin lidit hade orsakats av konkurrensen från solcellstunnfilmsprodukter och annan solcellsteknik, eftersom dessa tekniker är utbytbara och har samma slutanvändning.
(208)
Undersökningen visade att solcellstunnfilmsprodukter tillverkas från andra råvaror och inte bygger på plattor av kristallint kisel. De har generellt mycket lägre verkningsgrad och lägre avgiven effekt än moduler av kristallint kisel. Därför kan de inte användas på begränsade ytor som tak, dvs. de är inte helt utbytbara med den berörda produkten. Även om det kan förekomma viss konkurrens mellan tunnfilmsprodukter och den berörda produkten anses denna därför vara marginell.
(209)
Undersökningen fann därmed inget samband mellan den skada unionsindustrin lidit och konkurrensen från solcellstunnfilmsprodukter och annan solcellteknik.
(210)
Detta argument måste därför avvisas.
3.8 Finanskrisen och dess återverkningar
(211)
Det hävdades att finanskrisen och den ekonomiska nedgången hade haft en negativ inverkan på unionsindustrins tillträde till finansiering och därmed var orsaken till den skada unionsindustrin lidit.
(212)
Unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Eftersom solenergiindustrin är kapitalintensiv är kapitalanskaffningsförmågan av avgörande betydelse. Den ekonomiska nedgången hade viss inverkan på unionsindustrins situation. Undersökningen visade dock att unionsindustrins situation försämrades trots unionsmarknadens tillväxt mellan 2009 och 2011 som en följd av den dumpade import från Kina som kraftigt prisunderskred unionsindustrins försäljningspriser. Därför drogs slutsatsen att finanskrisens eventuella återverkningar förvärrades av ökningen av dumpad import från Kina och att det begränsade tillträdet till finansiering till stor del var en följd av det negativa marknadsklimatet samt av unionsindustrins situation och framtidsutsikter på grund av den dumpade importen. Trots att finanskrisen hade en viss betydelse för unionsindustrins situation kunde den därför inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada unionsindustrin lidit. Argumentet avvisades därför.
3.9 Exportresultat för unionsindustrin
(213)
Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins exportförsäljning sjönk kraftigt under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2009 och 2011 för moduler och mellan 2009 och första kvartalet 2012 för celler och att detta orsakade den väsentliga skada unionsindustrin lidit.
(214)
Såsom visas i tabellen nedan var exportvolymerna för moduler betydande trots en liten minskning under undersökningsperioden, och genomsnittspriserna under undersökningsperioden låg över genomsnittskostnaderna för moduler under hela skadeundersökningsperioden. Denna faktor kan därför inte ha orsakat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. När det gäller celler representerade exportvolymen endast 12 % av den totala tillverkningsvolymen för celler. Trots att priserna var låga under undersökningsperioden kan de därför inte ha haft mer än begränsad inverkan på unionsindustrins situation. När det gäller plattor representerade exporten ca 24 % av den totala tillverkningsvolymen och därför kan de låga priserna under undersökningsperioden inte heller för plattor ha haft mer än begränsad betydelse för unionsindustrins situation. Dessa argument måste därför avvisas.
Tabell 13-a
Moduler
2009
2010
2011
UP
Volymen exporterade moduler (MW)
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Genomsnittligt exportpris (euro/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Källa:
Europressedienst.
Tabell 13-b
Celler
2009
2010
2011
UP
Volymen exporterade celler (MW)
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Genomsnittligt exportpris (euro/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Källa:
Europressedienst.
Tabell 13-c
Plattor
2009
2010
2011
UP
Volymen exporterade plattor (MW)
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Genomsnittligt exportpris (euro/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Källa:
Europressedienst.
(215)
Av dessa skäl konstaterades det att inverkan av unionsindustrins exportresultat inte bidragit till den väsentliga skada industrin lidit. De berörda parternas påstående i detta avseende måste därför avvisas.
3.10 Upptäckten av skiffergasfyndigheter i Europeiska unionen
(216)
En berörd part hävdade att den skada som åsamkats unionsindustrin berodde på upptäckten av skiffergasfyndigheter i unionen och att framtidsutsikterna med ökad produktion av billig skiffergas i unionen hade minskat offentliga och privata investeringar i projekt som rör förnybar energi.
(217)
Undersökningen visade att förbrukningen av den undersökta produkten ökade betydligt under hela skadeundersökningsperioden, vilket redan har nämnts i skäl 108. Vidare framkom vid undersökningen inga konkreta belägg för att den skada unionsindustrin lidit skulle ha berott på upptäckten av skiffergasfyndigheter i Europeiska unionen. Påståendet avvisades därför.
3.11 Europeiska unionens utsläppshandelssystem
(218)
Samma part hävdade att den skada unionsindustrin lidit hade orsakats av den låga investeringen i solenergiproduktion på grund av de låga marknadspriserna för koldioxidutsläppsrätter inom unionens utsläppshandelssystem.
(219)
Inga bevis har dock lagts fram för detta, och undersökningen har påvisat några faktiska omständigheter som bekräftar detta påstående. Tvärtom visade undersökningen att förbrukningen av den undersökta produkten ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden. Detta påstående måste därför avvisas.
3.12 Ledningsbeslut
(220)
Vissa berörda parter hävdade att den väsentliga skada minst en av unionstillverkarna lidit hade orsakats av felaktiga ledningsbeslut. Dessa påståenden byggde på årsredovisningar och viss information i en skrivelse från en aktieägare i företaget till övriga aktieägare.
(221)
Inga uppgifter i handlingarna visade att något av ledningsbesluten för det berörda företaget var ovanliga eller oförsiktiga eller hade någon inverkan på hela unionsindustrin. Därför måste argumenten i detta avseende avvisas.
3.13 Andra politiska åtgärder
(222)
En berörd part hävdade att den väsentliga skada unionsindustrin lidit hade orsakats av andra politiska åtgärder rörande förnybar energi, åtgärder för att stimulera innovation, minska byråkrati, underlätta handel och ändra reglerna för nätåtkomst, eftersom dessa politiska åtgärder gynnar de exporterande tillverkarna. Även om det skulle vara fallet att vissa av de politiska åtgärder som tas upp skulle underlätta import från tredjeländer och en allmän tillväxt av solenergiindustrin, skulle de även gynna unionsindustrin. Vidare skulle avsikten med dessa politiska åtgärder inte ha varit att import till unionen skulle ske till dumpade priser. Därför måste argumenten i detta avseende avvisas.
3.14 Slutsats om orsakssamband
(223)
Undersökningen har visat ett orsakssamband mellan den väsentliga skada unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina. Andra möjliga orsaker till skada, såsom import från andra tredjeländer, förbrukning, inmatningspriser, andra ekonomiska stöd som beviljats unionsindustrin, överkapacitet, råvaruprisernas effekt, självförvållad skada, konkurrens från tunnfilm, finanskrisen och dess återverkningar, unionsindustrins exportresultat, upptäckten av skiffergasfyndigheter i EU, ledningsbeslut, unionens system för handel med utsläppsrätter och andra politiska åtgärder analyserades, och ingen av dessa kunde påvisas bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada unionsindustrin lidit.
(224)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, drogs därför den preliminära slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som vållats unionsindustrin under undersökningsperioden.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Inledande anmärkningar
(225)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, företagen på högre och lägre tillverkningsled inom solcellssektorn, importörerna och användarna av den berörda produkten.
(226)
Omkring 150 aktörer gav sig till känna efter att undersökningen inletts. Särskilda frågeformulär skickades till icke-närstående importörer, aktörer högre upp i tillverkningskedjan (inklusive en råvaruproducent och leverantörer av produktionsutrustning för den undersökta produkten), aktörer längre ned i tillverkningskedjan (inklusive projektutvecklare och installatörer) och konsumentorganisationen Beuc. Tre intresseorganisationer som företrädde olika aktörer (unionsindustrin, aktörer högre upp och längre ned i tillverkningskedjan) inom solcellssektorn lämnade information.
2. Unionsindustrins intresse
(227)
Ungefär 25 000 personer var direkt sysselsatta inom unionsindustrin under undersökningsperioden inom tillverkning och försäljning av den likadana produkten.
(228)
I undersökningen fastslogs att unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från det berörda landet under undersökningsperioden. Det erinras om att ett antal skadeindikatorer uppvisade en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med samarbetsvilliga unionstillverkares ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, i stor utsträckning. Unionstillverkarna av moduler, celler och plattor bedrev sin verksamhet med förlust 2011 och under undersökningsperioden. Följaktligen tvingas vissa unionstillverkare redan då stänga sina tillverkningsanläggningar medan andra drabbades av insolvens. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.
(229)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa priserna på den likadana produkten till tillverkningskostnaden och på så sätt förbättra sin lönsamhet. Införandet av provisoriska åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Vidare skulle unionsindustrin kunna få bättre tillgång till kapital och investera mer i FoU och innovation på solcellsmarknaden. Slutligen visade undersökningen på en möjligt omstart av affärsverksamheten för de unionstillverkare som tvingades lägga ned sin tillverkning på grund av pressen från den kinesiska importen. Enligt detta scenario skulle inte bara de befintliga 25 000 arbetstillfällena i unionsindustrin (under undersökningsperioden) säkras, utan dessutom skulle det finnas rimliga framtidsutsikter till ytterligare expansion av tillverkningen och ökad sysselsättning.
(230)
Om åtgärderna inte skulle införas kan en fortsatt minskning av marknadsandelen förväntas med en ytterligare försämring av unionsindustrins lönsamhet. Detta skulle vara ohållbart på kort till medellång sikt. Som en följd av detta skulle utöver det stora antal unionstillverkare som redan tvingats bort från marknaden enligt beskrivningen i skäl 157 ännu fler tillverkare kunna ställas inför insolvens, vilket på kort till medellång sikt sannolikt skulle leda till att unionsindustrin skulle försvinna, med åtföljande omfattande följder när det gäller de befintliga arbetstillfällena.
(231)
Den preliminära slutsatsen blev därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att införa antidumpningstullar.
3. Icke-närstående importörers intresse
(232)
Såsom nämns i skäl 12 var den huvudsakliga verksamheten handel med den berörda produkten endast för en av tre importörer som ingick urvalet.
(233)
Ett påstående gjordes om att införande av åtgärder för den berörda produkten skulle inverka negativt på importörernas affärsverksamhet. För det första skulle all import från Kina inte upphöra om tullar infördes. För det andra kan det visserligen förväntas att införandet av åtgärder kan ha en negativ inverkan på den ekonomiska situationen för importörer som enbart importerar från Kina, men med tanke på den sannolika ökningen av import från andra tredjeländer, kan importörer som köper från olika länder ändra förhållandet mellan olika leverantörer.
(234)
Därför dras den preliminära slutsatsen att införandet av åtgärder på den föreslagna nivån kan ha en viss negativ inverkan på den ekonomiska situationen för icke-närstående importörer av den berörda produkten.
4. Aktörernas intresse högre upp i tillverkningskedjan
(235)
Aktörer högre upp i tillverkningskedjan är huvudsakligen verksamma inom råvaruproduktion samt tillverkning och konstruktion av produktionsutrustning för den undersökta produkten. Åtta svar på frågeformulären mottogs från aktörer högre upp i tillverkningskedjan. Två kontrollbesök gjordes som omfattade en råvaruproducent och en tillverkare av produktionsutrustning.
(236)
Sammantaget varierade verksamheten för de åtta samarbetsvilliga aktörerna högre upp i tillverkningskedjan för den undersökta produkten i förhållande till deras totala verksamhet, och endast för ett samarbetsvilligt företag representerade den 100 % av verksamheten. För övriga varierande andelen mellan 6 % och 80 %. Under undersökningsperioden representerade den verksamhet som rörde den berörda produkten ca 41 % av den totala verksamheten för samarbetsvilliga aktörer högre upp i tillverkningskedjan. När det gäller arbetstillfällen sysselsatte de åtta aktörerna högre upp i tillverkningskedjan ca 4 200 personer under undersökningsperioden. Lönsamheten varierade beroende på segment och enskilt företag från höga nivåer till svagt negativa resultat. Undersökningen visade att aktörer med negativ lönsamhet led av unionsindustrins försämrade situation, eftersom vissa kunder de förlorade var unionstillverkare av den undersökta produkten, och av den minskade förbrukningen.
(237)
Försäljningen för unionsaktörer på en högre nivå i tillverkningskedjan omfattade unionen, Kina och andra tredjeländer. Under undersökningsperioden motsvarade fördelningen av försäljningen ca 20 % i unionen, nästan 50 % till Kina och ca 30 % till övriga tredjeländer.
(238)
Vissa parter i den sektor som omfattar högre nivåer i tillverkningskedjan hävdade att ett införande av antidumpningsåtgärder skulle påverka deras affärsverksamhet negativt eftersom Kina är deras huvudsakliga exportmarknad. Det hävdades att tullar skulle leda till en kraftig begränsning av importen av den berörda produkten från Kina till unionen, vilket i sin tur skulle leda till att Kina skulle begränsa importen av polykristallint kisel och produktionsutrustning från unionen. Som en följd av detta skulle unionsaktörerna högre upp i tillverkningskedjan enligt uppgift behöva skala ned sin affärsverksamhet och minska antalet anställda.
(239)
Det noteras först att syftet med tullen inte är att förhindra importen från Kina av den berörda produkten utan att återupprätta lika konkurrensvillkor. Därmed skulle importen från Kina till unionsmarknaden fortsätta i viss grad men till rättvisa priser. Vidare visade undersökningen att aktörerna högre upp i tillverkningskedjan i unionen är globalt närvarande på olika nationella marknader och är därför inte helt beroende av sin export till Kina. Det är därmed rimligt att anta att unionens aktörer högre upp i tillverkningskedjan på solcellsmarknaden skulle kunna kompensera för en eventuell minskning av exporten till Kina genom export till andra marknader, som enligt offentligt tillgängliga marknadsundersökningar förväntas växa. I vilket fall står den kinesiska solcellsmarknaden redan inför en betydande tillverkningsöverkapacitet, och det är därför tveksamt om unionens maskintillverkare skulle kunna sälja mycket mer tillverkningsutrustning på kort till medellång sikt.
(240)
Med tanke på ovanstående dras den preliminära slutsatsen att antidumpningstullarnas inverkan på maskintillverkare inte skulle vara betydande, medan inverkan på råvaruleverantörerna kan vara negativ på kort sikt med tanke på en möjlig minskning av deras försäljning till Kina.
5. Aktörernas intresse längre ned i tillverkningskedjan
(241)
Aktörerna längre ned i tillverkningskedjan är huvudsakligen verksamma inom projektutveckling, marknadsföring och kommunikation samt solcellsinstallation. Medan 13 svar på frågeformuläret mottogs från aktörer på lägre nivåer i tillverkningskedjan var det endast sju som var tillräckligt fullständiga för att möjliggöra en meningsfull bedömning. Två kontrollbesök utfördes som omfattade projektutveckling och installationer inom solcellsområdet. Vid analys av svaren på frågeformuläret från de 36 samarbetsvilliga icke-närstående importörerna visade det sig att ett visst antal av dem faktiskt måste klassificeras som aktörer längre ned i tillverkningskedjan, eftersom deras huvudsakliga verksamhet är installation. Denna fråga kommer att utredas vidare under undersökningens fortsatta förlopp.
(242)
Sammantaget varierar verksamheten för aktörerna längre ned i tillverkningskedjan när det gäller den undersökta produkten i förhållande till deras totala verksamhet. I genomsnitt representerade den 41 % under undersökningsperioden. Samarbetsvilliga aktörers lönsamhet för den undersökta produkten var i genomsnitt 11 % under undersökningsperioden. När det gäller arbetstillfällen sysselsatte de sju aktörerna längre ned i tillverkningskedjan ca 550 personer under undersökningsperioden.
(243)
Ett påstående gjordes om att antidumpningsåtgärderna inte ligger i unionens intresse eftersom de kommer att leda till högre priser på moduler och därmed avskräcka slutanvändare/konsumenter från att göra installationer. Följaktligen skulle aktörerna längre ned i tillverkningskedjan få färre beställningar och vara tvungna att skala ned sin verksamhet. Denna bedömning byggde på en studie från Prognos av eventuella förluster av arbetstillfällen som lämnades in i samband med undersökningen. Enligt studien ligger den stora majoriteten arbetstillfällen på unionens solcellsmarknad i riskzonen om tullar införs. Studien bygger på en uppskattning från Epia (European Photovoltaic Industry Association), enligt vilken totalt 265 000 personer var direkt sysselsatta på alla nivåer av unionens solcellsmarknad 2011, inklusive unionstillverkare, importörer och aktörer högre upp och längre ned i tillverkningskedjan. Med utgångspunkt från 2011 för uppskattningen av den totala direkta sysselsättningen inom solcellssektorn drog man i studien från Prognos slutsatsen att upp till 242 000 av 265 000 arbetstillfällen skulle förloras på tre år, beroende på nivån på tullarna. De flesta av arbetstillfällen skulle enligt studien förloras på marknaden för aktörer längre ned i tillverkningskedjan, där Prognos hävdade att ca 220 000 personer var anställda 2011.
(244)
Undersökningen bekräftade inte scenariot ovan och pekade på en mycket lägre direkt sysselsättning på unionens solcellsmarknad 2011, under undersökningsperioden och 2012.
(245)
Till att börja med väckte undersökningen tvivel på att Epias uppskattning av den totala direkta sysselsättningen inom solcellssektorn var korrekt. Särskilt gällde att det vid kontrollbesöket hos Epia visade sig att underliggande data ledde till slutsatsen att siffran 265 000 var inexakt och inte kunde användas som underlag för en sådan slutsats. Information som erhölls i samband med kontrollbesöket tyder på att den direkta sysselsättning inom solcellssektorn som beräknats för 2011 kunde ha en felmarginal på upp till 20 %. Dessutom inkluderade uppskattningen arbetstillfällen i andra europeiska länder utanför EU samt arbetstillfällen som rörde tunnfilmsprodukten, som inte omfattas av denna undersökning.
(246)
Trots dessa tvivel, och även om den ursprungliga uppskattningen av antalet arbetstillfällen skulle användas för att analysera åtgärdernas inverkan, måste följande kommentarer göras. Uppskattningen omfattar europeiska arbetstillfällen inom solcellssektorn 2011, som hade samband med ett mycket stort antal solcellsinstallationer inom EU det året (ca 20 GW). Med tanke på att installationerna minskade till ca 17,5 GW under undersökningsperioden och 15 GW år 2012 är det rimligt att anta även antalet arbetstillfällen i lägre tillverkningsled minskade i motsvarande grad, eftersom den har ett direkt samband med den installerade effekten. För detta ändamål gav specialtidskrifter vid handen att sysselsättningen inom solcellssektorn i Tyskland, den största nationella marknaden, minskade från 128 000 till 100 000 mellan 2011 och 2012, inklusive arbetstillfällen hos tillverkarna. Vidare väckte undersökningen starka tvivel på huruvida siffran endast innefattade heltidsjobb som enbart gällde solcellsindustrin. Undersökningen visade här att särskilt verksamheten inom solcellssektorn längre ned i tillverkningskedjan (installationer) i allmänhet bara utgör en del av en mycket bredare verksamhet, primärt inom värme- eller elinstallationer, VVS m.m.
(247)
I ljuset av detta är det sannolikt att införandet av åtgärder kan leda till en höjning av priset i unionen på den undersökta produkten och därmed innebära att färre solcellsinstallationer görs på kort sikt. Arbetstillfällena inom denna del av marknaden kan dock endast påverkas negativt i begränsad grad, på grund av det följande. För det första utgör den solcellsrelaterade verksamheten för åtminstone vissa av installatörerna endast en del av deras verksamhet och är dessutom säsongsbunden. Därför bör installatörerna kunna genomföra annan verksamhet i ett läge där efterfrågan på solcellsinstallationer minskar. Eftersom de mål för förnybar energi och energieffektivitet som överenskommits på EU-nivå är rättsligt bindande för medlemsstaterna kan det förväntas att den minskade efterfrågan på solenergiinstallationer kompenseras av en ökad efterfrågan på andra former av förnybar el och energieffektivitet. Många anställda inom den sektorn som omfattar lägre nivåer i tillverkningskedjan har sannolikt de färdigheter som krävs för att dra fördel av den ökade efterfrågan inom närliggande sektorer. För det andra, med tanke på de befintliga vinsterna på marknaden på lägre nivåer i tillverkningskedjan (se skäl 242) torde installatörer kunna absorbera en del av prishöjningen och därmed begränsa inverkan på slutpriserna och på efterfrågan av solcellsinstallationer.
(248)
Oberoende av införandet av tullar tyder tillgängliga prognoser för efterfrågan på solcellsinstallationer på en sannolik minskning av efterfrågan 2013, med en årlig installation av mellan 9,8 och 16,5 GW under året, vilket sannolikt skulle inverka negativt på antalet arbetstillfällen på marknaden för lägre nivåer i tillverkningskedjan.
(249)
Slutligen påpekas det att höjningen av solcellspriser sannolikt skulle inträffa i vilket fall, eftersom den tillverkning i Kina som försörjer unionsmarknaden till stor del förefaller vara förlustbringande, vilket är en ohållbar situation.
(250)
Mot bakgrund av detta dras preliminärt slutsatsen att antidumpningstullarna på kort sikt skulle ha en begränsad negativ inverkan på aktörer på lägre nivåer i tillverkningskedjan, baserat på den större minskning av antalet installationer jämfört med ett kontrafaktiskt scenario utan tullar som större forskningscentrum förutspår i den mån tullarna inte kan absorberas av aktörerna på lägre nivåer i tillverkningskedjan. Trots den möjliga minskningen av efterfrågan på solcellsinstallationer bör installatörerna kunna bedriva annan verksamhet, antingen förknippad med andra gröna energikällor eller med installatörernas primära verksamhet, enligt ovan.
6. Användarnas/konsumenternas intresse
(251)
Inga framställningar har kommit från några parter som direkt företräder slutanvändarnas intressen, t.ex. konsumentorganisationer. I detta avseende hänvisas det till två typer av slutanvändare: konsumenter (hushåll) och övriga slutanvändare (t.ex. institutioner och företag). Undersökningen visade att endast ungefär en fjärdedel av de befintliga solcellsinstallationerna i unionen (så kallade takinstallationer, mindre installationer) var beställda av konsumenter. Övriga installationer (markmonterade, industriella och kommersiella i mycket större skala) var beställda av övriga slutanvändare.
(252)
Flera parter hävdade att konsumenterna skulle drabbas av en prishöjning på solcellsmoduler om antidumpningstullarna infördes. Som en följd av tullarna skulle priset på solcellsmoduler på EU-marknaden förväntas öka något, men troligen kommer konsumenter och andra slutanvändare endast att drabbas i begränsad omfattning eftersom undersökningen visade att en modul representerar upp till 50 % av det totala priset på en solcellsinstallation. Med tanke på projektutvecklares och installatörers vinstmarginaler är det rimligt att anta att eventuella prishöjningar för moduler för konsumenter kommer att kunna absorberas åtminstone delvis och därmed motverkas. På grundval av tillgängliga bevis dras den preliminära slutsatsen att den föreslagna tullen åtminstone delvis kommer att absorberas av distributionskedjan och därmed inte nödvändigtvis leda till högre priser för konsumenterna på detaljhandelsnivå.
(253)
Vidare noteras det att om ingen tull skulle införas skulle unionsindustrin sannolikt försvinna, och konsumenterna skulle bara ha en källa till moduler i framtiden. I detta scenario skulle de kinesiska exporterande tillverkarna kunna stärka sin redan mycket starka position på marknaden, och detta skulle också kunna leda till prishöjningar på kort till medellång sikt som skulle drabba konsumenter/slutanvändare. Såsom nämns ovan skulle en prishöjning förmodligen inträffa i vilket fall, med tanke på att den kinesiska tillverkningen är förlustbringande.
(254)
Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder generellt borde ha begränsad inverkan på konsumenter och andra slutanvändare. Detta gäller oavsett nationella stödprograms roll när det gäller att stimulera efterfrågan på solcellsinstallationer som hänvisas till i skäl 182. Om nationella stödprogram anpassas till högre priser för solpaneler (genom högre inmatningspriser) kan effekten för konsumenterna försvinna helt.
7. Övriga invändningar
(255)
Vissa parter hävdade att unionsindustrin inte kan försörja EU-marknaden med de mängder som krävs och att det därför om antidumpningstullar införs finns stor risk för brist i EU, vilket kan leda till ytterligare prishöjningar på den berörda produkten.
(256)
Undersökningen har funnit att detta argument är oberättigat. Unionsindustrin har underutnyttjat sin tillverkningskapacitet sedan 2009. Under undersökningsperioden var unionens kapacitetsutnyttjande för moduler 41 %, med reservkapacitet på ytterligare ca 5,7 GW. För celler var den 63 %, med ytterligare reservkapacitet på ca 1,2 GW och för plattor 55 %, med ytterligare reservkapacitet på ca 1,6 GW. Tack vare reservkapaciteten skulle unionsindustrin därför snabbt kunna konkurrera om en ytterligare marknadsandel. Även på medellång sikt kan det rimligen antas att unionsindustrin kommer att utöka sin tillverkningskapacitet för att kunna uppnå bättre skalfördelar och ytterligare prissänkningar. Vidare finns det även andra försörjningskällor i världen som finns på unionsmarknaden och kommer att kunna konkurrera på den om importen av kinesiska produkter minskar. Undersökningen visade att den icke-kinesiska reservkapaciteten utanför EU under undersökningsperioden var 5,6 GW för moduler, 6 GW för celler och 6 GW för plattor. Därför dras slutsatsen att den totala reservkapaciteten i EU och andra tredjelandstillverkare utanför EU räcker för att på kort sikt täcka upp den möjliga minskningen av kinesisk import mot bakgrund av efterfrågan på solcellsinstallationer i EU enligt prognosen för 2013 (mellan 9,8 GW och 16,5 GW) och 2014 (9 GW och 17,1 GW) från forskningscentrum som Epia.
(257)
Vissa parter hävdade också att införandet av antidumpningstullar på den berörda produkten kommer att skada utvecklingen av solcellsmarknaden i Europa och därmed innebära att målen för Europa 2020-agendan när det gäller förnybara energikällor och en minskning av utsläppen av växthusgaser inte kommer att kunna uppnås.
(258)
Till att börja med är 2020-målen inte beroende enbart av solenergi. Andra gröna energikällor som vind, biomassa, vattenkraft osv. är lika viktiga. Eftersom ingen särskild andel tillskrivs solenergi för 2020-målen förväntas ett något minskat antal solcellsinstallationer inte höja den totala kostnaden för 2020-agendan. Vidare är priset på solpaneler bara en av många faktorer som är avgörande för solcellsindustrins utveckling i Europa. Lika viktiga är: en gynnsam rättslig och ekonomisk ram på europeisk och nationell nivå, förbättrad tillgång till finansiering av projekt som rör förnybar energi och investeringar i FoU. När det gäller finansiering av investeringar i solenergi kommer införandet av tullar att förbättra unionsindustrins situation, särskilt solcellsindustrins. Därmed kommer troligen också tillgången till kapital att öka både för unionsindustrin och för investerare inom solcellssektorn. Slutligen påminns det om att syftet med tullen inte är att eliminera den kinesiska importen utan att återställa en rättvis konkurrens. Om priset på den berörda produkten skulle öka innebär beläggen för vinsterna på marknaden på lägre nivåer i tillverkningskedjan att det kan antas att prishöjningen delvis absorberas av aktörerna på den marknaden. Därför bör priset på moduler inte öka väsentligt för slutanvändarna/konsumenterna och efterfrågan på solenergiinstallationer skulle kunna bevaras i intervallet enligt prognosen.
(259)
Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder generellt sett inte skulle få någon betydande påverkan på annan EU-politik.
8. Slutsats om unionens intresse
(260)
Den övergripande positiva effekten på unionsindustrin uppväger den sannolika negativa effekten på andra aktörer på solcellsmarknaden, inklusive konsumenter och andra slutanvändare.
(261)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av den tillgängliga informationen rörande unionens intresse inte finns några tvingande skäl för att inte införa preliminära åtgärder mot importen av den berörda produkten med ursprung i Kina.
G. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(262)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
1. Nivå för undanröjande av skada
(263)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan att överskrida de konstaterade dumpningsmarginalerna.
(264)
Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som industrin rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Det anses därför att en vinstmarginal på 10 % av omsättningen, baserat på uppgifter från klaganden, skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.
(265)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom addition av ovannämnda vinstmarginal på 10 % till tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för unionstillverkarna i urvalet.
(266)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det vägda genomsnittliga totala importvärdet cif.
2. Preliminära åtgärder
(267)
Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, anses det att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler och plattor) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina, och i enlighet med regeln om lägsta tull fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(268)
Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida, fastställs tullsatsen för alla övriga företag till nivån för den högsta tullsatsen som ska införas för företag i urvalet eller som är samarbetsvilliga. Tullen för alla övriga företag kommer att tillämpas på de företag som inte samarbetade i undersökningen.
(269)
För de samarbetsvilliga kinesiska företag som förtecknas i bilagan och som inte ingick i urvalet fastställs den preliminära tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för företagen i urvalet.
(270)
De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Tullsats
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Andra samarbetsvilliga företag (bilaga)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Alla övriga företag
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
De ovanstående antidumpningstullarna fastställs provisoriskt i form av värdetull.
(272)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som är tillämplig för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Kina och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”.
(273)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen (8) med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(274)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de exporterande tillverkarna med bristande samarbetsvilja, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.
(275)
Som nämns i avsnitt 5 i tillkännagivandet om inledande håller kommissionen på att utreda huruvida importen av den berörda produkten från Kina kan anses ha sitt ursprung i Kina. Detta är särskilt viktigt när det gäller moduler som kan införliva komponenter och delar från olika länder. Enligt artikel 1.3 i grundförordningen kan det exporterande landet för en dumpad produkt vara ett mellanliggande land. Det ska också noteras att klagomålet gäller import från Kina utan att importens ursprung anges. Slutligen har det under Förenta staternas antidumpnings- och utjämningsundersökningar avseende samma produkt importerad från Kina framkommit hur komplicerade tillverknings- och monteringsprocesserna är, och att de eventuellt kan men inte måste ge ursprungsstatus (9). Mot bakgrund av dessa överväganden och utan att det påverkar den slutsats som kommer att dras i detta ärende i ett senare skede, anses det att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina, förutom om produkten är under transitering enligt artikel V i Gatt.
(276)
Såsom nämns i skäl 3 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i eller avsänd från Kina till föremål för registrering genom förordning (EU) nr 182/2013. Detta gjordes mot bakgrund av en möjligt retroaktiv tillämpning av antidumpnings- och utjämningsåtgärder enligt artikel 10.4 i grundförordningen och artikel 16.4 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (10) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen)
(277)
När det gäller den nuvarande antidumpningsundersökningen och mot bakgrund av ovanstående fynd bör registreringen av import för antidumpningsundersökning enligt artikel 14.5 i grundförordningen upphöra.
(278)
När det gäller den parallella antisubventionsundersökning som inleddes av kommissionen enligt artikel 10 i den grundläggande antisubventionsförordningen genom ett tillkännagivande i Europiska unionens officiella tidning den 8 november 2012 (11), bör registreringen av import enligt artikel 24.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen fortsätta.
(279)
Inget beslut kan fattas om möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder i detta skede av förfarandet.
(280)
Med tanke på de exceptionella omständigheter som föreligger i det här förfarandet, i synnerhet det faktum att det gäller en produkt som är avsedd för en marknad som kräver kontinuerlig försörjning på kort sikt, bör de provisoriska antidumpningsåtgärderna införas stegvis. Eftersom unionsindustrin lidit skada till följd av det berörda landets illojala handelsmetoder under undersökningsperioden är unionstillverkarna inte genast i stånd att tillhandahålla de mängder som krävs om importnivån sjunker till följd av åtgärderna. Om antidumpningstullen införs stegvis kan unionsindustrin på kort sikt öka sin produktion. Genom att unionsindustrin får tillräckligt med tid för att öka sin produktion kommer dessutom den berörda produkten att finnas tillänglig i tillräckliga mängder för att man ska kunna tillgodose efterfrågan. Tullen bör därför införas i två steg.
I. AVSLUTNING
(281)
Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken berörda parter som gett sig till känna inom den tidsfrist som anges i förordningen skriftligen får meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att omprövas inför eventuella slutgiltiga tullar.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av solcellsmoduler eller solcellspaneler av kristallint kisel samt celler och plattor av den typ som används i solcellsmoduler eller solcellspaneler av kristallint kisel (cellerna och plattorna är högst 400 mikrometer tjocka) som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 och ex 8541 40 90 (Taricnummer 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 och 8541409039) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina, såvida de inte är under transitering i den mening som avses i artikel V i allmänna tull- och handelsavtalet.
Följande produkttyper är uteslutna från definitionen av den berörda produkten:
-
Bärbara solladdare som består av mindre än sex celler och som laddar batterier eller tillhandahåller elektricitet till apparater.
-
Solcellstunnfilmsprodukter.
-
Solcellsprodukter av kristallint kisel som permanent har integrerats i elektriska produkter som inte används för energiproduktion men som använder den elektricitet som produceras av de integrerade solcellerna av kristallint kisel.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som avses i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
i)
Från denna förordnings ikraftträdande t.o.m. den 5 augusti 2013:
Företag
Tullsats
Alla företag
11,8 %
ii)
Från den 6 augusti 2013:
Företag
Tullsats
Tarictilläggsnummer
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
37,3 %
B797
Företag som förtecknas i bilagan
47,6 %
Alla övriga företag
67,9 %
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 kan berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.
I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Förordning (EU) nr 182/2013 ska ändras på följande sätt:
1.
En ny rubrik och ett nytt skäl ska införas som rubrik G och skäl 22:
”G. UPPHÖRANDE AV REGISTRERING FÖR SKYDD MOT DUMPAD IMPORT
(22)
Från och med den 6 juni 2013 skyddar en preliminär antidumpningstull mot dumpad import. Det är därför inte längre nödvändigt att registrera import för att skydda mot dumpad import.”
2.
I artikel 1.1 ska orden ”till artikel 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009 och” utgå.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2013.