РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1106/2013 НА СЪВЕТА
от 5 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 май 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) наложи с Регламент (ЕС) № 418/2013 (2) („временния регламент“)временно антидъмпингово мито върху вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата страна“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антисубсидийно разследване Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна с Регламент (ЕС) № 419/2013 (3) и окончателно изравнително мито с Регламент (ЕС) № 861/2013 (4).
2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването беше сформирана извадка на индийските производители износители и на производителите в Съюза. На този предварителен етап беше предвидено да се сформира извадка и по отношение на несвързаните вносители. Тъй като обаче двама от избраните за извадката трима вносители не представиха отговори на въпросника, сформирането на извадка на вносителите не беше възможно. Поради това за целите на окончателните констатации беше използвана цялата налична информация, отнасяща се до всички оказали съдействие вносители, и по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на понесената от промишлеността на Съюза вреда не са използвани продажби на производители, които не са жалбоподатели, изготвената извадка на производители от Съюза не може да се смята за представителна. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като извадката беше подбрана въз основа на отговорите, получени от всички оказали съдействие производители от Съюза, независимо дали на етапа на определяне на представителността на жалбата са я подкрепили, и на производствените обеми.
(6)
Един производител износител, свързан с производител от Съюза, изрази несъгласие със жалбата и поиска индивидуално разглеждане, тъй като не беше включен в извадка от производители износители като резултат от малкия обем на неговия износ. Самият производител от Съюза също не беше включен в извадката на промишлеността на Съюза поради малкия обем на неговото производство. Комисията предостави индивидуално разглеждане, но производителят износител оттегли своето искане.
(7)
Седем невключени в извадката индийски производители износители поискаха индивидуално разглеждане. Двама от тях отговориха на въпросниците, а пет - не. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разглеждане. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката, а именно:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
На предварителния етап беше установено, че нито един от първоначално включените в извадката производители износители не е представил достатъчно надеждна информация, поради което беше приложен член 18 от основния регламент. Комисията реши да включи в извадката още три дружества въз основа на техните експортни обеми и готовността им да окажат съдействие, изразена след откриването на процедурата. В резултат на това Комисията разгледа отговорите на въпросника и извърши проверки на място в помещенията на следните производители износители от Индия:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 4 - 7 и 14 от временния регламент се потвърждават.
3. Разследван период и разглеждан период
(10)
Както е посочено в съображение 20 от временния регламент, разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
4. Последваща процедура
(11)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно тримата включени в извадката производители износители, производителят износител, който оттегли искането си за индивидуално разглеждане, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(12)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(13)
След получените коментари по окончателното разгласяване Комисията информира заинтересованите страни за извършени промени на констатациите по отношение на нивото на дъмпинга на някои производители износители. На страните отново беше определен срок, в който да представят своите коментари по допълнителното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. Една заинтересована страна - жалбоподателят, отправи критика по отношение на факта, че констатациите, свързани с нивото на дъмпинга на някои производители износители, бяха изменени въз основа на новите данни и коментарите, получени след временното разгласяване и на окончателния етап от разследването. Тази страна заяви също така, че нейните процедурни права са били нарушени.
(14)
Комисията обаче счете, че трябва да вземе под внимание изразените от заинтересованите страни становища и ако е необходимо, да промени констатациите, когато коментарите са обосновани. В нито един от случаите не бяха използвани нови непроверени данни за определянето на дъмпинга. Освен това процедурните права на всички заинтересовани страни бяха спазени, тъй като те бяха надлежно и навременно информирани и им бяха определени едни и същи срокове за представяне на коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от засегнатата страна.
(16)
Някои ползватели повдигнаха въпроса за явната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, поради това че съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Особена важност беше отдадена на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове на продукта, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че е възможно тези характеристики да варират при различните видове на продукта, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове на продукта. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете на продукта и гарантира обективно сравнение. За всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай марката на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Поради това видовете телове, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване (5) и във временния регламент.
(17)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз (6) за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от един и същ продукт, следва да се направи оценка дали те имат еднакви технически и физически характеристики, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена-качество. В тази връзка трябва да бъдат оценени и взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти. При разследването беше установено, че посочените от страната „високотехнологични“ видове на продукта имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са изработени от неръждаема стомана и са телове, а производственият процес е подобен, като се използват подобни машини, което дава възможност на производителите да пренасочват производството към различни варианти на продукта в зависимост от търсенето. Поради това, въпреки че различните видове телове не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, като обхващат широка гама от телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(18)
В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. При разследването беше установено, че високотехнологичните видове на продукта попадат в определението на продукта, както е посочено в съображение 17. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно, което не е правилно. Според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (7), Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други критерии - в друга посока. В такъв случай Комисията трябва да извърши обща оценка, което беше направено в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете на продукта трябва да са еднакви, за да може видовете да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(19)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. телове от неръждаеми стомани „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. По-специално те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид на продукта не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид на продукта. На второ място, по отношение на високотехнологичните телове беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(20)
Освен това те заявиха, че в определението на разглеждания продукт трябва да бъдe включен валцдратът. Валцдратът е суровината, която се използва за производството на разглеждания продукт, но може да се използва за производството и на други продукти, като скрепителни елементи и пирони. Поради това за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен продукт от стомана. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(21)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 - 24 от временния регламент се потвърждава.
В. ДЪМПИНГ
1. Въведение
(22)
По време на проверките на място в помещенията на първоначално включените в извадката трима индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че тези дружества са подали информация, която не можеше да се счита за надеждна. Комисията продължи своето разследване, като анализира цялата информация, предоставена в отговор на временното разгласяване и в последващите изслушвания.
(23)
Както е посочено в съображение 26 от временния регламент, в случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в отговора на въпросника, не са съгласувани с разходите, отразени във вътрешните системи на производителя за отчитане на разходите. Дружеството твърдеше, че липсата на съгласуваност е причинена от грешки при регистрирането и използването на различни методи за оценка на складовите наличности във вътрешната система за отчитане на разходите и при изготвянето на данните, публикувани в годишните отчети.
(24)
Както е обяснено в съображение 28 от временния регламент, макар че данните, съдържащи се във вътрешната система за отчитане, бяха в съответствие с одитираните финансови отчети на ниво дружество, не беше възможно да се установи съгласуваност между генерираните от вътрешната система за отчитане на разходите данни за звеното за производство на телове и таблиците с разходите, специално изготвени от дружеството в отговор на изпратения при разследването въпросник. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, беше счетено, че за целите на антидъмпинговото разследване следва да се използва информацията от вътрешната система за отчитане на разходите.
(25)
По тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от производителя износител в неговия отговор на въпросника, като използва наличните данни от вътрешната система за отчитане на разходите.
(26)
Както е отбелязано в съображение 27 от временния регламент, производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната система за отчитане на разходите не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Дружеството изтъкна няколко грешки и концептуални проблеми по отношение на вътрешно отчетените данни, въз основа на които Комисията извърши своята корекция на разходите. Дружеството заяви, че Комисията е трябвало да използва като основа за своя анализ отчетените в отговора на въпросника разходи. Освен това на по-късен етап след налагането на временните мерки дружеството представи данни за съгласуване на вътрешно отчетените данни за разходите на звеното и отговора на въпросника. Въз основа на това и предвид събраните по време на проверките на място данни вече беше възможно някои от производствените разходи, които първоначално бяха посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, да бъдат приети.
(27)
Въз основа на наличната информация обаче разпределението на някои разходи, като например постоянните разходи и разходите за финансиране, посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, не можеха да бъдат счетени за надеждни за целите на разследването. Комисията сметна, че тези разходи следва да бъдат разпределени въз основа на общия оборот на дружеството и себестойността на продадените стоки в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Въз основа на гореизложеното повечето посочени в отговора на въпросника разходи можеха да бъдат приети, а разпределението на оборота беше одобрено от дружество на окончателния етап от разследването. Нивото на установения дъмпингов марж бе намалено след преразглеждането на разходите за опаковане и на някои от постоянните разходи. Поради това се счита, че член 18 от основния регламент вече не следва да се прилага за установяване на дъмпинговия марж за посочения производител износител.
(28)
Както е посочено в съображение 30 от временния регламент, в случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, посочени в отговора на въпросника на дружеството, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на складовите наличности на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по марки стомана беше различно във всеки от двата източника. Комисията установи, че марката на стоманата е ключов фактор за определяне на цената на крайния продукт и че използването на ненадеждна информация за марката на стоманата може да доведе до сериозни изкривявания при изчисляването на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могло да бъде подвеждащо, като в няколко случая информира производителя износител за това основно съображение.
(29)
Както е посочено в съображение 31 от временния регламент, производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други звена на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били отчетени и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на марките стомана са се дължали на факта, че някои марки стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните марки стомана.
(30)
В съображение 32 от временния регламент обаче Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са обосновани и при всички случаи не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните марки стомана. Комисията посочи освен това, че дружеството е признало, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните марки стомана на всички етапи от производствения процес. Това признание допълнително компрометира надеждността на системата за отчитане на марките стомана като цяло. Поради това предоставената информацията относно марките стомана беше временно счетена за подвеждаща.
(31)
В съображение 33 от временния регламент Комисията изрази мнението, че отчетеното разпределяне на суровините по марки стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за отчитане като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на която и да било от отчетените марки стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се взема предвид разпределянето по марки стомана, бе използвано за изчисляване на общ дъмпингов марж за всички продукти.
(32)
След публикуването на временните констатации дружеството оспори този временен подход като цяло, но все още не беше в състояние да предложи съответствие продукт по продукт на ниво КНП. На по-късен етап на разследването обаче дружеството предложи достатъчна степен на съгласуваност, като суровината се групира в основната серия марки неръждаема стомана според техния химичен състав (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и алтернативен начин на групиране, при който като допълнителен фактор при групирането беше включена крайната употреба. Тъй като обаче крайната употреба не може да бъде проверена, Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групирането на марките стомана по химичния им състав, както е определено в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(33)
Представената от дружеството допълнителна информация не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(34)
Както е посочено в съображение 34 от временния регламент, в случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не съответстват на данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по марки стомана е различно в двата източника.
(35)
Както е посочено в съображение 35 от временния регламент, производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в складовите наличности. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се марки стомана правят невъзможно точното съгласуване за всяка отделна марка стомана. В коментарите си след временните констатации дружеството заяви също така, че понякога посочената във фактурата марка стомана не съответства на действително изнасяната марка стомана. Освен това дружеството изтъкна, че марките стомана не се използват с точност в сектора на неръждаемата стомана, а всъщност съществуват разлики между публикувания и действителния химичен състав на марките стомана. Дружеството изтъкна, че ако се вземат предвид тези обяснения, установените от Комисията несъответствия биха засегнали само незначителна част от неговия износ.
(36)
Комисията сметна, че обемът на откритите несъответствия не може да бъде обяснен със случайни неточности. Точно обратното - представените аргументи засегнаха в още по-голяма степен надеждността на системата на дружеството за отчитане на марките стомани като цяло, особено предвид основното значение на марките стомани за определяне на себестойността на крайния продукт.
(37)
По-късно в разследването обаче дружеството заяви, че ако Комисията не приема първоначалното отчитане на дружеството на марките стомани, тя може да получи по-точен резултат, ако вместо да групира заедно всички ПКН, както е направила на временния етап, групира заедно само онези конкретни марки стомана, между които са установени несъответствия, или пък групира заедно марките стомана според техния химичен състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и още един метод за допълнително групиране на марките стомана в серия 300 в по-малки подгрупи.
(38)
Впоследствие Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групите неръждаема стомана, базирани на химичния състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI), така че да използва същия метод като описания в съображение 30. Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(39)
Представената от дружеството допълнителна информация все пак не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(40)
Жалбоподателят заяви, че групирането на разглеждания продукт в марки стомана е попречило на Комисията да извърши правилно оценката на рентабилността, с цел да се определят нормалните стойности по КНП.
(41)
Комисията извършва своя анализ на ниво, което е съвместимо с вътрешните счетоводни системи на производителите износители и на производителите от Съюза, които дават възможност за обосноваване на отчетените данни. Поради това твърдението се отхвърля.
(42)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 37 и 38 от временния регламент се потвърждава.
2. Нормална стойност
(43)
По отношение на един производител износител, за който беше приложен член 18 от основния регламент, определянето на нормалната стойност беше преразгледано вследствие на повторна оценка от себестойността на производството му. На окончателния етап себестойността на производството беше определена въз основа на отчетените производствени разходи, към които бяха добавени разходите за продажба и общите и административните разходи, включително разходите за финансиране, като беше използван методът за разпределяне, разрешен в член 2, параграф 5 от основния регламент.
(44)
Беше установено, че обемите на продажбите на вътрешния пазар на тримата нововключени в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са като цяло представителни и съставляват най-малко 5 % от общия обем на продажбите на съответното дружество за износ в Съюза на разглеждания продукт. Същата проверка за представителност беше извършена и за всеки вид на продукта, продаван от нововключените в представителната извадка производители на техните вътрешни пазари и счетен за сходен с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(45)
Като определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП, Комисията проучи също дали може да се смята, че продажбите на вътрешния пазар на всеки от нововключените в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са извършени при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(46)
В случая на един от нововключените в извадката производители износители беше установено, че първоначално представеното от дружеството разпределение на разходите е неподходящо, тъй като то не е взело под внимание дебелината на тела, която е важен фактор за определяне на разходите. Със съгласието на дружеството в метода за разпределение на разходите бяха нанесени корекции.
(47)
В случая на втори нововключен в извадката производител износител беше коригирана техническа грешка в определянето на дъмпинговия марж. Освен това производителят поиска Комисията да направи допълнителни корекции на оценката на рентабилността и отчитането на ценовите разлики. Тези искания не бяха счетени за основателни.
(48)
В случая на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, бе поправена техническа грешка в изчисленията. Същият производител износител представи допълнителни твърдения по отношение на определянето от страна на Комисията на нивото на разходите за продажба и общите и административните разходи, както и на вътрешните транспортни разходи, и поиска корекция за физически различия на разглеждания продукт между вътрешния и експортния пазар. Тези твърдения бяха отхвърлени, тъй като изчисленията се основават на представени от предприятието данни за разходите, които бяха проверени по време на проверката на място, както и поради това че твърдението за физическите разлики не бе подкрепено с доказателства.
(49)
В резултат на това методологията за определяне на нормалната стойност, описана в съображения 39 - 48 от временния регламент, се потвърждава и бе приложена по отношение на тримата нововключени в извадката производители износители и производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане.
3. Експортна цена
(50)
По отношение на един производител износител, след направените от него твърдения, свързани със спорадичното използване на грешен обменен курс и погрешното включване на някои вътрешногрупови продажби в изчислението на дъмпинга, бяха поправени някои технически грешки.
(51)
Извършените чрез свързано дружество продажби в Съюза на втори производител износител бяха включени в изчислението на дъмпинга.
(52)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че ползите, които е получил по схемите за субсидиране DEPB и DDS, трябва да се добавят към експортните цени.
(53)
Друг нововключен в извадката производител износител отчете ползите, получени по схемата за субсидиране DDS, като отрицателна ценова разлика, като по този начин изкуствено повиши експортните цени.
(54)
Комисията извърши анализ на ценовото поведение на двете дружества на пазара на Съюза и изготви своите констатации, които произтичат от прилагането на член 2, параграф 8 от основния регламент и поради това не се нуждаят от допълнителни промени. Поради това искането на първото дружеството бе отхвърлено, а отчетената от второто дружество ценова разлика не бе взета под внимание.
(55)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че експортните му цени следва да бъдат коригирани в посока увеличение, за да бъдат приведени в съответствие с тези на вътрешния пазар, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били извършвани под собствена търговска марка, която е давала възможност за по-високи цени. Дружеството обаче не успя да докаже, че фактурите, за които се отнася искането, са действително продажби под собствена търговска марка, поради което искането бе отхвърлено.
(56)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 50 - 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(57)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на себестойността на производството му са обобщени всички ПКН, експортните цени следва да бъдат разгледани по същия начин и за сравнението с нормалната стойност е трябвало да бъде използвана само една експортна цена.
(58)
В своето разследване Комисията имаше за цел да получи данни за себестойността и експортните цени на база отделен КНП, но не получи от засегнатото дружество необходимите данни за съгласуване, които биха позволили установяването на надеждна себестойност на производството на база отделен КНП. При разследването обаче не бяха установени неточности по отношение на отчетените по КНП нива на експортната цена, поради което нямаше да е удачно при определянето на експортните цени да се прилага член 18 от основния регламент. Тъй като Комисията не смята, че за да се направи обективно сравнение е целесъобразно да бъде намалено нивото на подробност на отчетените цени в сравнение с установеното по стандартите на разследването, твърдението беше отхвърлено.
(59)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 53 - 55 от временния регламент се потвърждава.
5. Дъмпингови маржове
(60)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на двама от тримата първоначално включени в извадката производители износители дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, е определен въз основа на средния дъмпингов марж на единствения първоначално включен в извадката производител износител, по отношение на който член 18 вече не се прилага, и двете нововключени в извадката дружества с дъмпингови маржове, които не са de minimis. Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 8,4 %.
(62)
По отношение на останалите производители износители в засегнатата страна Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от засегнатата страна, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе определено на 16,2 %.
(63)
Въз основа на горното среднопретеглените дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
Всички други дружества
16,2 %
Г. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(64)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, в съображение 63 от временния регламент. Те твърдяха, че броят на производителите е бил оценен погрешно и че в действителност на пазара на Съюза има по-малко производители.
(65)
Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не бе подкрепено с никакви доказателства. Комисията провери посочения в жалбата брой на производителите от Съюза при потвърждаването на нейната представителност и също така по време на разследването. В тази връзка Комисията се свърза с всички 27 известни производители от Съюза. При разследването беше потвърдено, че 27 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП. Поради това твърдението се отхвърля и се потвърждава съображение 63 от временния регламент.
2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(66)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 64 - 67 от временния регламент се потвърждава.
Д. ВРЕДА
1. Потребление на Съюза
(67)
Някои ползватели заявиха, че при анализа на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е предизвикала изкривявания особено по отношение на потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това неблагоприятното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 68 от временния регламент. Поради липсата на други коментари съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(68)
Установеният за производителя износител Macro Bars and Wires дъмпингов марж е под прага de minimis, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това се смята, че през разследвания период този производител износител не е извършвал дъмпинг по смисъла на член 1, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на временно определения дъмпингов внос от засегнатата страна. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и коригира общия обем на дъмпинговия внос, като изключи тези сделки.
(69)
Обемът, пазарният дял и средните цени на дъмпинговия внос бяха съответно преразгледани.
(70)
Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем
15 826
27 291
34 494
33 252
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Macro Bars and Wires изнася ограничено количество от разглеждания продукт през РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на дъмпинговия внос от засегнатата страна не води до значителни промени по отношение на тенденциите, описани в съображения 69 и 71 от временния регламент. Поради това посочените съображения от временния регламент се потвърждават.
(72)
Средна цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
2 380
2 811
3 259
3 207
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(73)
Корекцията на обема на дъмпинговия внос не води до някакви значителни промени в средните цени на дъмпинговия внос от Индия или в изчисленията на маржа на подбиване на цените. Среднопретегленият марж на подбиване на цените е 15 %, което потвърждава констатацията във временния регламент.
(74)
Производител износител от Индия заяви, че продажните цени в Съюза изглеждат изключително нереални и вероятно са засегнати от ценови изкривявания. Трябва да се подчертае обаче, че използваните в изчисленията на подбиването цени произтичат от информация, която беше събраната и проверена по време на разследвания на място в помещенията на включените в извадката производители от Съюза.
(75)
Заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 75 - 77 от временния регламент, се потвърждават.
3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(76)
Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(77)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза продава на цени под себестойността на производството и успява да започне да продава на цени над себестойността едва от 2011 г. нататък.
(78)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели отбелязват положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или остават стабилни - като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите спада под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се подобрява от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя спада отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, се подобряват до 2011 г., но започват отново да се влошават през РП. Поради това може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза започва да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване се забавя от последвалия дъмпингов внос от засегнатата страна.
(79)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 100 от временния регламент, се отнасят до дейността на включените в извадката дружества от Съюза.
(80)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 95 от временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и при разследването не бяха открити причини за неговата промяна. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(81)
Един производител износител заяви, че затрудненията на промишлеността на Съюза до голяма степен се дължат на структурни проблеми и поради това целевият марж на печалба от 5 % е нереалистичен.
(82)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (8) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция и при липса на дъмпингов внос. През 2007 г. маржът на печалбата е 3,7 %, а от 2008 г. в резултат на финансовата и икономическа криза той добива отрицателни стойности. Жалбоподателят изрази твърдението, че дъмпинговият внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811 тона, което беше установено и в рамките на разследването. Поради това не бе възможно целевият марж на печалбата да бъде установен въз основа на печалбата, която производителите от Съюза на сходния продукт разумно биха могли да очакват. По тази причина, както е обяснено в съображение 95 от временния регламент, Комисията сметна за целесъобразно да използва маржа на печалбата в размер на 5 % въз основа на реално наблюдаваните печалби в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са засегнати от дъмпингов и субсидиран внос, като същият подход беше приложен и в други неотдавнашни разследвания на подобен продукт в същия сектор (9). Освен това следва да се отбележи, че във всички случаи наблюдаваният през 2007 г. марж на печалбата в размер на 3,7 % се счита за твърде нисък поради наличието и увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
4. Заключение относно вредата
(83)
Предвид гореизложеното Комисията заключи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 78 - 105 от временния регламент се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(84)
Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(85)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на дъмпинговия индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския дъмпингов внос нараства със 110 %, докато потреблението през същия период нараства с 50 %. Освен това разследването показа, че през същия период средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза и през РП подбива средната цена на промишлеността на Съюза с 15 %. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Недъмпингов внос
(86)
През разглеждания период динамиката на обема и цените на недъмпинговия внос е сравнима с тази на дъмпинговия внос. Нещо повече - цените на дъмпинговия внос са почти на едно и също ниво с тези на недъмпинговия внос, като средните цени на недъмпинговия внос са по-ниски с 0,4 %. Освен това обемът на недъмпинговия внос представлява по-малко от 6 % от общия внос от засегнатата страна, а пазарният му дял е малко повече от един процент. Поради това Комисията смята, че вредата, причинена от недъмпинговия внос от засегнатата страна, не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
2.2. Внос от трети държави
(87)
Двама индийски производители износители и правителството на Индия отново изтъкнаха, че в разследването е трябвало да бъде включен вносът на телове от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република („Китай“) и че въздействието на вноса от Китай върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено.
(88)
Както е посочено в съображение 115 от временния регламент, от началния етап на процедурата не са представени доказателства за наличието на дъмпинг, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, които можеха да дадат основание за започване на антидъмпингово разследване относно вноса с произход от Китай. Поради това твърдението, че Китай е трябвало да бъде включен в обхвата на разследването, се отхвърля като неоснователно.
(89)
При все това вносът от Китай е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 113 от временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индия.
(90)
От наличната в рамките на временния етап информация бе заключено, че продуктовият микс на китайския внос е различен и че асортиментът на китайските продукти е различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или дори продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(91)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(92)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не извършва производствена дейност.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник: Евростат
(93)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (10). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него.
(94)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос остава по-висока от цената на дъмпинговия внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на китайския износ, който попада в код по КН 7223 00 19.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник: Евростат
(95)
През РП средната цена на вноса от КНР спада за първи път под цената на дъмпинговия внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като китайските цени в годината след РП се повишават и отново стават по-високи от цените на вноса от Индия.
(96)
Освен това сравнението между обема на вноса от засегнатата страна и от Китайската народна република показа, че във всеки момент през разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е много по-ниско в сравнение с това на вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(97)
Поради това дори вносът от Китайската народна република също да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза, не е възможно той да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Поради това съображение 113 от временния регламент се потвърждава.
2.3. Конкуренция от страна на други производители от Съюза
(98)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на други производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата.
(99)
Пазарният дял на другите производители от Съюза се е променял, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Продажби в Съюза на другите производители от Съюза (метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г. = 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник: жалба и отговори на въпросника за определяне на представителността на жалбата
(100)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 86 от временния регламент. Обемът на техните продажби нараства с 58 % от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 през разглеждания период. Това увеличение обаче е сравнително умерено в сравнение с растежа на дъмпинговия внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза остава относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни техните цени да са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Поради това бе заключено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 121 - 124 от временния регламент се потвърждава.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Общи съображения
(102)
Поради липсата на коментари съображение 125 от временния регламент се потвърждава.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 126 - 133 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на несвързаните вносители
(104)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 142 - 144 от временния регламент се потвърждава.
4. Интерес на ползвателите
(105)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След като искането им беше получено, през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Пълен отговор на въпросника обаче представиха само двама ползватели, а като цяло делът на оказалите съдействие ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза и тези ползватели са наели 32 лица за производството на крайни продукти с влагане на разглеждания продукт. Икономическото отражение на мерките върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(106)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 136 от временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителните отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(107)
Беше установено също така, че покупките от засегнатата страна на оказалите съдействие ползватели представляват средно 44 % от общите им покупки на разглеждания продукт и че за двама от тях засегнатата страна представлява изключителен източник на доставки. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели.
(108)
Ако се допусне най-неблагоприятното развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от засегнатата страна същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, до реализирането на загуби, достигайки (отрицателна) рентабилност от - 0,6 %.
(109)
Комисията потвърждава, че на нивото на отделните ползватели въздействие в краткосрочен и дългосрочен план ще бъде по-съществено за тези от тях, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител окаже съдействие, те имат възможността да поискат възстановяване на мита в съответствие с член 11 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(110)
Някои ползватели отново изразиха опасението си, че мерките ще засегнат някои видове телове, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 139 от временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(111)
Разследването обаче показа, че такъв вид телове от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. Освен това други видове телове от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
Някои производители посочиха по-дългия срок за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение със срока за доставка на разглеждания продукт от Индия. При все това възможността търговците да поддържат запас от продуктите за бърза доставка не подлага на съмнение фактическите доказателства за неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос. Поради това този довод се отхвърля.
(113)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от засегнатата страна, отколкото други, се смята, че като цяло налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се смята, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към себестойността на производството, да запази производството и работните места, да си възвърне загубения пазарен дял и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалбата, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на промишлеността. В допълнение при разследването беше установено, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това в заключение се очаква общата полза от мерките да превиши въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 145 и 146 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(115)
По отношение на един производител износител изчислението на нивото на отстраняване на вредата беше коригирано в посока намаление, след като той заяви, че са допуснати технически грешки от объркване на обменния курс за някои сделки и включване в изчислението на вътрешногрупови сделки. При липсата на други коментари съображения 148 - 151 от временния регламент се потвърждават.
(116)
Същият производител износител заяви, че индийският износ за Съюза е извършен чрез търговци на едро, а продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са реализирани до крайни потребители, поради което Комисията не е извършила сравнението на подходящо ниво на търговия. Разследването обаче показа, че индийските производители износители продават и на двете категории клиенти, както и че се конкурират с производителите от Съюза за едни и същи категории клиенти.
2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(117)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за Macro Bars and Wires, тъй като окончателният дъмпингов марж на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 51.
(118)
Използваната във временния регламент методология се потвърждава.
3. Окончателни мерки
(119)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да се наложи окончателно антидъмпингово мито на ниво, достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от дъмпинговия внос, като се вземе предвид маржа на субсидията, определен в Регламент (ЕС) № 419/2013 на Комисията.
(120)
Поради това ставките на дъмпинговото мито бяха определени чрез сравнение на маржовете на вредата с дъмпинговите маржове, като същевременно бяха взети под внимание маржовете на субсидиите, които бяха изцяло приспаднати от съответния дъмпингов марж. Вследствие на това ставките на окончателното антидъмпингово мито са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Марж на вредата
Ставка на окончателното антидъмпингово мито
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Всички други дружества
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(122)
Един от производителите износители в засегнатата страна предложи едностранно поет ангажимент (гаранция) по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(123)
През последните години разглежданият продукт се характеризира със значителна нестабилност на цените си, поради което спрямо него не е подходящо да бъде поеман ангажимент за фиксирани цени. За да се преодолее този проблем индийският производител износител предложи клауза за индексиране на цените въз основа на разходите за суровини. В това отношение следва да се отбележи, че не бе установено да има пряка и точна връзка между колебанията на цените и на индекса, поради което индексирането не се счита за целесъобразно. Освен това при разследването беше установено, че са налице различни видове на разглеждания продукт, които не могат да бъдат лесно разграничени и показват значителни различия в цените.
(124)
При това производителят износител произвежда цяла гама продукти от неръждаема стомана и може да ги продава на същите клиенти в Европейския съюз чрез свързани търговски дружества. Това би създало сериозен риск от компенсиране между различните продукти и би направило ефективното наблюдение на ценовия ангажимент изключително трудно.
(125)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключи, че предложението за поемане на ценови ангажимент не може да бъде прието.
(126)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка например с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно дъмпингово мито ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(127)
С оглед на мащаба на установените дъмпингови маржове и предвид степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното дъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Дружества, изброени в приложението
5,0
B781
Всички други дружества
12,5
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Когато производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства
а)
че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 и с произход от Индия, през разследвания период (1 април 2011 г. - 31 март 2012 г.),
б)
че не е свързан с износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, както и
в)
че или действително е изнасял разглеждания продукт, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като в списъка в приложение се добави нов производител износител.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 418/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 ноември 2013 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1106/2013
av den 5 november 2013
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Preliminära åtgärder
(1)
Den 3 maj 2013 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom förordning (EU) 418/2013 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet).
(2)
Undersökningen inleddes efter ett klagomål inlämnat den 28 juni 2012 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) som företrädde unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av viss tråd av rostfritt stål.
(3)
I den parallella antisubventionsundersökningen införde kommissionen en provisorisk utjämningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i det berörda landet genom förordning (EU) nr 419/2013 (3) och en slutgiltig utjämningstull genom förordning (EU) nr 861/2013 (4).
2. Parter som berörs av undersökningen
(4)
I det preliminära skedet av undersökningen tillämpades ett stickprovsförfarande på de indiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna. I det preliminära skedet planerades ett stickprovsförfarande även för icke-närstående importörer. Eftersom två av de tre importörerna i stickprovet inte besvarade frågeformuläret kunde dock inget stickprovsförfarande tillämpas. Därför användes all tillgänglig information om alla samarbetsvilliga importörer för att komma fram till slutgiltiga resultat, särskilt i fråga om unionens intresse.
(5)
En exporterande tillverkare hävdade att eftersom ingen försäljning från icke-klagande parter användes vid fastställandet av den skada som unionsindustrin lidit, kunde inte urvalet av unionstillverkare anses vara representativt. Det påståendet avvisades, eftersom urvalet gjordes på grundval av de mottagna svaren från alla samarbetsvilliga unionstillverkare, oavsett om de stödde klagomålet eller inte, i samband med fastställandet av talerätt, och gjordes på grundval av produktionsvolymen.
(6)
En exporterande tillverkare, som är närstående en unionstillverkare, motsatte sig klagomålet och begärde individuell granskning, eftersom tillverkaren inte ingick i urvalet av exporterande tillverkare på grund av sina små exportvolymer. Unionstillverkaren ingick inte heller i urvalet av unionsindustrin på grund av sina låga produktionsvolymer. Kommissionen beviljade en individuell granskning, men den exporterande tillverkaren drog tillbaka sin begäran.
(7)
Sju indiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde individuell granskning. Två av dem svarade på frågeformuläret, medan fem inte gjorde det. Av de två som svarade på frågeformuläret drog en tillbaka sin begäran om individuell granskning. Som en följd av detta undersökte kommissionen begäran från en indisk exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
I det preliminära skedet konstaterades att ingen av de exporterande tillverkarna som ursprungligen ingick i urvalet hade lämnat in tillräckligt tillförlitliga uppgifter, och således tillämpades artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen beslutade att utvidga stickprovet med tre företag, baserat på exportvolym och beredvillighet att samarbeta enligt vad de uttryckt efter det att förfarandet inletts. Således har kommissionen granskat svaren på frågeformuläret och gjort kontrollbesök hos följande indiska exporterande tillverkare:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana.
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra.
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
Med undantag av ovanstående bekräftas skälen 4-7 och 14 i förordningen om preliminär tull.
3. Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(10)
Såsom anges i skäl 20 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 april 2011-31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden 1 januari 2009-31 mars 2012 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4. Efterföljande förfarande
(11)
Efter meddelandet av uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för beslutet att införa preliminära antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet) inkom synpunkter från flera berörda parter, nämligen de tre exporterande tillverkarna som ingick i urvalet, den exporterande tillverkare som dragit tillbaka sin begäran om individuell granskning, klaganden och elva användare. De parter som begärde det gavs möjlighet att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. Alla synpunkter som inkom övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.
(12)
Kommissionen underrättade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i det berörda landet och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter. Alla synpunkter som inkom övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.
(13)
Till följd av synpunkterna på det slutliga meddelandet av uppgifter informerade kommissionen de berörda parterna om ändringar av undersökningsresultaten rörande vissa exporterande tillverkares dumpningsnivåer. Parterna gavs återigen tid att lämna synpunkter på detta kompletterande meddelande av uppgifter. Alla inlämnade synpunkter granskades och beaktades där så var lämpligt. En berörd part, klaganden, kritiserade det faktum att undersökningsresultaten rörande vissa exporterande tillverkares dumpningsnivåer hade ändrats på grundval av nya uppgifter och synpunkter som lämnats in efter det preliminära meddelandet under det slutgiltiga skedet av undersökningen. Klaganden ansåg också att de formella rättigheterna inte hade iakttagits.
(14)
Kommissionen ansåg sig dock tvungen att beakta alla inlagor som lämnats av de berörda parterna och vid behov ändra undersökningsresultaten om synpunkterna har fog för sig. I inget fall användes nya okontrollerade uppgifter för konstaterandet av dumpning. Dessutom respekterades alla parters formella rättigheter, eftersom de vederbörligen informerades i god tid och fick samma tidsfrister på sig att lämna synpunkter.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(15)
Såsom anges i skäl 21 i förordningen om preliminär tull är den berörda produkten tråd av rostfritt stål som innehåller
-
minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,
-
mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,
som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7223 00 19 och 7223 00 99 och med ursprung i det berörda landet.
(16)
Vissa användare hade synpunkter på att det tydligen inte hade gjorts någon åtskillnad mellan de olika typerna av den berörda produkten och den likadana produkten, eftersom många olika produkttyper ingår i produktblandningen. Särskilt fanns en viss oro för hur en rättvis jämförelse mellan samtliga typer kunde säkerställas i undersökningen. Som i de flesta utredningar omfattar definitionen av den berörda produkten ett stort antal olika produkttyper som har samma eller liknande grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Att dessa egenskaper kan variera mellan olika produkttyper kan leda till att ett brett urval av typer omfattas. Så är fallet i den här undersökningen. Kommissionen tog hänsyn till skillnaderna mellan produkttyperna och sörjde för en rättvis jämförelse. Ett unikt produktkontrollnummer (PCN) tilldelades varje produkttyp som tillverkades och såldes av de indiska exporterande tillverkarna och varje produkttyp som tillverkades och såldes av unionsindustrin. Numret berodde på produktens viktigaste egenskaper, i detta fall stålkvalitet, draghållfasthet, beläggning, yta, diameter och form. De typer av tråd som exporterades till unionen jämfördes för varje produktkontrollnummer med produkter som tillverkade och såldes av unionsindustrin och som hade samma eller liknande egenskaper. Alla dessa typer omfattades av definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten i tillkännagivandet om inledande (5) och i förordningen om preliminär tull.
(17)
En part upprepade sitt påstående att de så kallade mycket tekniska produkttyperna är annorlunda och inte utbytbara med andra typer av den berörda produkten. De borde därför uteslutas från produktdefinitionen. När det kontrolleras om produkter är likadana och därmed utgör samma produkt måste det enligt rättspraxis bedömas om de har samma tekniska och fysiska egenskaper, samma grundläggande slutanvändningsområden och samma förhållande mellan pris och kvalitet. I det avseendet bör det även bedömas om produkterna är utbytbara och om de konkurrerar med varandra (6). Det konstaterades vid undersökningen att de mycket tekniska produkttyperna som parten hänvisade till har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som övriga produkter som är föremål för undersökningen. De är tillverkade av rostfritt stål och är tråd, och produktionsprocessen är liknande, med liknande maskiner, så att tillverkarna kan ställa om mellan olika varianter av produkten beroende på efterfrågan. Även om olika typer av tråd inte är direkt utbytbara och inte direkt konkurrerar med varandra, konkurrerar tillverkarna om leveranser som omfattar ett brett spektrum av tråd av rostfritt stål. Dessutom tillverkas och säljs produkttyperna av både unionsindustrin och de indiska exporterande tillverkarna med liknande produktionsmetoder. Detta påstående kan således inte godtas.
(18)
Med anledning av det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en part att kommissionens analys var otillräcklig för att fastställa om de så kallade mycket tekniska produkttyperna borde inkluderas i undersökningen. Detta argument avvisas. Undersökningen visade att de mycket tekniska produkttyperna omfattas av produktdefinitionen, såsom nämns i skäl 17. Parten förutsätter felaktigt att alla kriterier som avses i rättspraxis måste vara uppfyllda samtidigt, men så är inte fallet. Enligt rättspraxis (7) har kommissionen stort utrymme för skönsmässig bedömning vid definitionen av den berörda produkten, men bedömningen måste bygga på den uppsättning kriterier som domstolen har fastställt. Ofta, såsom i det här fallet, kan en del kriterier tyda i ena och en del i den andra riktningen, och i så fall måste kommissionen göra en helhetsbedömning, som den gjorde här. Denna berörda part utgår därför felaktigt från att produkttyperna måste ha alla egenskaper gemensamt för att omfattas av samma produktdefinition.
(19)
Vissa användare hävdade att tråd av rostfritt stål av den så kallade serie 200-typen borde uteslutas från produktdefinitionen. De hävdade bland annat att denna typ knappt producerades alls av unionsindustrin. Detta påstående är dock ogrundat. För det första räcker det faktum att en viss produkttyp inte tillverkas av unionsindustrin inte som skäl till att utesluta den från undersökningen, om tillverkningsprocessen är sådan att unionstillverkarna skulle kunna börja tillverka produkttypen i fråga. För det andra konstaterades det, liksom för mycket tekniska typer av tråd, att dessa typer av den berörda produkten har identiska eller liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som andra typer av den likadana produkten som tillverkas och säljs av unionsindustrin. Detta påstående kan således inte godtas.
(20)
Alternativt hävdade användarna att valstråd borde inkluderas i definitionen av den berörda produkten. Valstråd är dock den råvara som används för tillverkning av den berörda produkten, men den kan även användas för tillverkning av andra produkter, t.ex. fästanordningar och spik. Till skillnad från den undersökta produkten utgör den därför inte en färdig stålprodukt. Genom en tillverkningsprocess med kallformning kan valstråden bland annat omvandlas till den berörda produkten eller den likadana produkten. På den grundvalen kan valstråd inte inkluderas i produktdefinitionen i den mening som avses i grundförordningen.
(21)
På grundval av ovanstående bekräftas härmed definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten i skälen 21-24 i förordningen om preliminär tull.
C. DUMPNING
1. Inledning
(22)
Under kontrollbesöken hos de tre indiska exporterande tillverkare som ursprungligen ingick i urvalet och vid efterföljande analys av insamlade uppgifter konstaterades det att de företagen hade lämnat en del information som inte kunde anses tillförlitlig. Kommissionen fortsatte sin undersökning, och bedömde alla uppgifter som lämnats som svar på det preliminära meddelandet av uppgifter och i efterföljande utfrågningar.
(23)
Såsom anges i skäl 26 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen, i fråga om en exporterande tillverkare att de kostnader som uppgetts i svaret på frågeformuläret inte kunde stämmas av mot företagets interna redovisningssystem. Företaget hävdade att den bristande avstämningen berodde på felregistrering och olika metoder för värdering av lager i det interna redovisningssystemet respektive de offentliggjorda uppgifterna i årsräkenskaperna.
(24)
Såsom förklaras i skäl 28 i förordningen om preliminär tull var det inte möjligt, även om uppgifterna i det interna redovisningssystemet var förenliga med de reviderade finansiella rapporterna på företagsomfattande nivå, att stämma av uppgifterna från den interna redovisningen för tråddivisionen med kostnadstabellerna som företaget lämnat som svar på frågeformuläret. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen ansågs det därmed att informationen i det interna redovisningssystemet borde användas för denna antidumpningsundersökning.
(25)
Av detta skäl justerade kommissionen preliminärt de kostnadsuppgifter som den exporterande tillverkaren lämnat i sitt svar på frågeformuläret genom att använda uppgifter från det interna redovisningssystemet.
(26)
Såsom uppges i skäl 27 i förordningen om preliminär tull anförde den exporterande tillverkaren att uppgifterna i det interna redovisningssystemet inte var tillförlitliga och inte borde användas för undersökningsändamål. Företaget hänvisade till flera fel och begreppsmässiga problem med de uppgifter i internredovisningen som kommissionen baserat sin kostnadsjustering på. Företaget hävdade att kommissionen borde ha baserat sin analys på de kostnader som angetts i svaret på frågeformuläret. Senare, efter de provisoriska åtgärderna, tillhandahöll företaget en avstämning mellan internt rapporterade divisionskostnader och svaret på frågeformuläret. På denna grund, och med beaktande av den bevisning som samlats in under besöket på plats, kunde sedan vissa tillverkningskostnader som företaget ursprungligen uppgett i sitt svar på frågeformuläret godtas.
(27)
På grundval av tillgänglig bevisning kunde dock fördelningen av vissa kostnader, t.ex. fasta kostnader och finansiella kostnader, som företaget uppgett i sitt svar på frågeformuläret inte betraktas som tillförlitliga för denna undersökning. Kommissionen ansåg att kostnaderna borde fördelas på grundval av företagets totala omsättning och kostnader för sålda varor i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Mot bakgrund av ovanstående kunde de flesta av kostnaderna i frågeformuläret godtas, och fördelningen av omsättningen godkändes av företaget i det slutgiltiga skedet av undersökningen. Dumpningsmarginalen minskade efter en granskning av förpackningskostnader och vissa fasta kostnader. Det anses därför att artikel 18 i grundförordningen inte längre bör tillämpas för bestämning av denna exporterande tillverkares dumpningsmarginal.
(28)
Såsom nämns i skäl 30 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen i fråga om en annan exporterande tillverkare att de inköp och den förbrukning av råvaror som uppgavs i tillverkarens svar på frågeformuläret inte stöddes av data från tillverkarens lagerhållningssystem. Bland annat föreföll fördelningen efter stålkvalitet skilja sig mellan de båda källorna. Kommissionen fastställde att stålkvaliteten är en viktig faktor för kostnaden för slutprodukten och att otillförlitliga uppgifter om stålkvaliteten allvarligt kan påverka fastställandet av kostnader och försäljningspriser för enskilda produkttyper och därför vara vilseledande, och påpekade denna väsentliga faktor för den exporterande tillverkaren vid olika tillfällen.
(29)
Såsom anges i skäl 31 i förordningen om preliminär tull anförde dock den exporterande tillverkaren att de datorfiler med inköp av råvaror som kommissionen inhämtade vid kontrollbesöket var ofullständiga, eftersom andra enheter inom företaget köpt in mer råvaror men inte rapporterat det, så de ingick inte i de datorfiler som inhämtades under kontrollbesöket och granskades av kommissionen. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att de observerade skillnaderna i mängden stålkvaliteter berodde på att vissa stålkvaliteter delvis överlappade varandra och att vissa delar av tillverkningsprocessen inte var spårbara i termer av enskilda stålkvaliteter.
(30)
I skäl 32 i förordningen om preliminär tull konstaterar dock kommissionen att dessa påståenden från företagets sida om ytterligare inköp av råvaror inte hade styrkts och i alla händelser inte räcker för att förklara de skillnader som observerades för enskilda stålkvaliteter. Kommissionen konstaterade också att företaget hade påstått att det inte går att göra en noggrann spårning av enskilda stålkvaliteter i alla skeden av tillverkningsprocessen. Detta argument undergrävde ytterligare tillförlitligheten i rapporteringssystemet för stålkvaliteter som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste därför preliminärt betraktas som missvisande.
(31)
I skäl 33 i förordningen om preliminär tull säger kommissionen att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålkvalitet inte är tillförlitlig och preliminärt bör lämnas utan avseende, och att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att grunda några avgöranden på någon av de rapporterade stålkvaliteterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råvaror som helhet, utan att fördelningen efter stålkvalitet beaktades, vid beräkningen av en total dumpningsmarginal för alla produkter.
(32)
Efter det att de preliminära undersökningsresultaten offentliggjorts ifrågasatte företaget detta preliminära tillvägagångssätt generellt, men kunde ändå inte erbjuda en ett-till-ett-matchning i fråga om enskilda produktkontrollnummer. Företaget erbjöd dock senare i undersökningen tillräckligt hög avstämning när råvarorna grupperades i huvudsakliga serier av stålkvaliteter efter kemisk sammansättning (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Företaget erbjöd också en alternativ gruppering där slutanvändningsområdet ingick som en kompletterande faktor för grupperingen. Eftersom slutanvändningsområdet inte kan kontrolleras, räknade dock kommissionen om dumpningsmarginalen på grundval av kemisk sammansättning uttryckt som serie av stålkvalitet (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Dessa serier av stålkvaliteter är ett allmänt vedertaget, objektivt och kontrollerbart kriterium, medan produktkontrollnumren för det här företaget inte gör det möjligt att helt stämma av uppgifterna, vilket därför inte skulle möjliggöra en rättvis jämförelse på grundval av tillförlitliga uppgifter i grundförordningens mening.
(33)
Eftersom de kompletterande uppgifter som lämnats av företaget inte gjorde det möjligt att stämma av uppgifterna på den tillräckligt detaljerade nivå som krävs för undersökningen, kvarstår dock den preliminära slutsatsen att företagets spårningssystem inte är tillräckligt tillförlitligt, och artikel 18 i grundförordningen tillämpas för den slutgiltiga bestämningen av produktionskostnaderna och beräkningen av dumpningsmarginalen, som alltså bygger på den metod som anges i föregående skäl.
(34)
Som nämns i skäl 34 i förordningen om preliminär tull fann kommissionen vid kontrollbesöket hos den tredje exporterande tillverkaren att de råvaruflöden som uppgetts i svaren på frågeformuläret inte stämde med uppgifterna i tillverkarens redovisningssystem. Fördelningen efter stålkvalitet föreföll skilja sig mellan de båda källorna.
(35)
Som nämns i skäl 35 i förordningen om preliminär tull erkände den exporterande tillverkaren att det förekom vissa fel i svaren på frågeformuläret, men hävdade att skillnaderna i de totala mängderna råvaror kunde fås att stämma överens genom att förändringar i lagerhållningen beaktades. Företaget hävdade dock också att delvis överlappande stålkvaliteter gjorde det omöjligt att få till stånd en exakt avstämning för varje enskild stålkvalitet. I sina synpunkter efter det preliminära meddelandet uppgav man också att den stålkvalitet som angavs på fakturan i enskilda fall inte motsvarade den stålkvalitet som faktiskt exporterats. Vidare hävdade företaget att stålkvaliteter inte används på ett exakt sätt i branschen för rostfritt stål, utan att det i stället en viss variation mellan stålkvalitetens publicerade kemiska sammansättning och de faktiska produkterna. Företaget hävdade att de avvikelser som kommissionen konstaterat, med dessa förklaringar beaktade, endast rörde en obetydlig del av exporten.
(36)
Kommissionen ansåg att de upptäckta avvikelsernas omfattning inte kunde förklaras av enstaka otydligheter. Tvärtom bidrog argumenten till att undergräva tillförlitligheten i företagets rapporteringssystem för stålkvaliteter som helhet, särskilt med tanke på hur avgörande stålkvaliteterna är för slutproduktens kostnad.
(37)
Senare i undersökningen hävdade dock företaget att om kommissionen inte godtar dess första redovisning av stålkvaliteter, kunde ett mer rättvisande resultat ha erhållits om kommissionen i stället för att slå samman alla produktkontrollnummer i det preliminära skedet grupperade enbart de stålkvaliteter för vilka avvikelser hade konstaterats, eller alternativt grupperade stålkvaliteterna efter kemisk sammansättning uttryckt som serier av stålkvaliteter (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen). Företaget erbjöd även en metod för gruppering av stålkvaliteterna i 300-serien i undergrupper.
(38)
Kommissionen räknade därför om dumpningsmarginalen på grundval av grupper av rostfritt stål ordnade efter kemisk sammansättning uttryckt som serier av stålkvaliteter (200-, 300- och 400-serierna i AISI-klassificeringen) enligt samma metod som i skäl 30. Dessa serier av stålkvaliteter är ett allmänt vedertaget, objektivt och kontrollerbart kriterium, medan produktkontrollnumren för det här företaget inte gör det möjligt att helt avstämma uppgifterna, vilket därför inte skulle möjliggöra en rättvis jämförelse på grundval av tillförlitliga uppgifter i grundförordningens mening.
(39)
Eftersom de ytterligare uppgifter som företaget lämnat inte gjorde det möjligt att stämma av uppgifterna på tillräckligt detaljerad nivå för undersökningens ändamål, bekräftas den preliminära slutsatsen att företagets spårningssystem inte är tillräckligt tillförlitliga, och artikel 18 i grundförordningen tillämpas för det slutgiltiga fastställandet av produktionskostnaden och beräkningen av dumpningsmarginalen, som alltså bygger på den metod som avses i föregående skäl.
(40)
Klaganden gjorde gällande att grupperingen av den berörda produkten i stålkvaliteter hindrade kommissionen från att genomföra en korrekt lönsamhetsprövning i syfte att fastställa normalvärdena för varje produktkontrollnummer.
(41)
Kommissionen genomför sin analys på en nivå som är förenlig med de exporterande tillverkarnas och unionstillverkarnas interna redovisningssystem, så att de uppgivna uppgifterna kan kontrolleras. Påståendet avvisas därför.
(42)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 37-38 i förordningen om preliminär tull.
2. Normalvärde
(43)
För en exporterande tillverkare, på vilken artikel 18 i grundförordningen tillämpas, har normalvärdet setts över efter den nya bedömningen av produktionskostnaderna. I det slutgiltiga skedet fastställdes produktionskostnaden på grundval av de rapporterade tillverkningskostnaderna, med tillägg av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, inklusive kostnader för finansiering, enligt en fördelningsmetod som är tillåten enligt artikel 2.5 i grundförordningen.
(44)
För de tre nya exporterande tillverkarna i urvalet, och den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling, konstaterades den inhemska försäljningsvolymen vara totalt sett representativ och uppgå till minst 5 % av företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen. Samma representativitetskontroll genomfördes också för varje produkttyp som sålts av de nya tillverkarna på deras inhemska marknader och som konstaterats vara jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.
(45)
Genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden fastställdes undersökte sedan kommissionen huruvida den inhemska försäljningen av varje ny exporterande tillverkare och det exportföretag som beviljats individuell behandling kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.
(46)
För en av de nytillkomna exporterande tillverkarna i urvalet fann man att den kostnadsfördelning som företaget först hade lämnat var otillräcklig, eftersom ingen hänsyn hade tagits till trådens tjocklek, som är en betydande kostnadsfaktor. Med företagets samtycke justerades metoden för fördelning av kostnaderna.
(47)
För en annan nytillkommen exporterande tillverkare i urvalet rättades ett skrivfel till i bestämningen av dumpningsmarginalen. Dessutom bad tillverkaren kommissionen att göra ytterligare justeringar av lönsamhetsprövningen och prisjusteringarna. Dessa påståenden befanns inte vara motiverade.
(48)
För den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling rättades ett fel till i beräkningarna. Samma exporterande tillverkare anförde ytterligare argument om kommissionens fastställande av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och inrikes transportkostnader, och begärde att hänsyn skulle tas till de fysiska skillnaderna mellan den berörda produkten på den inhemska marknaden respektive exportmarknaden. Justeringarna som den exporterande tillverkaren begärt avvisades, eftersom beräkningarna byggde på kostnadsuppgifter som lämnats av det företag som kontrollerats på plats och eftersom påståendet om fysiska skillnader inte var underbyggt.
(49)
Följaktligen bekräftas den metod som använts för fastställandet av normalvärdet och som beskrivs i skälen 39-48 i förordningen om preliminär tull, och den tillämpades på de tre nya exporterande tillverkarna och den exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling.
3. Exportpris
(50)
För en exporterande tillverkare rättades efter påpekande vissa skrivfel som rörde användning av fel växelkurs i enstaka fall och inkludering av misstag av viss koncernintern försäljning vid beräkningen av dumpning.
(51)
För en annan exporterande tillverkare togs försäljning via ett närstående företag i unionen med i beräkningen av dumpningen.
(52)
En ny exporterande tillverkare i urvalet hävdade att de fördelar företaget hade fått enligt tullkreditsystemet (DEPBS, Duty Entitlement Passbook Scheme) och tullrestitutionssystemet (DDS, Duty Drawback Scheme) behövde läggas till exportpriserna.
(53)
En annan ny exporterande tillverkare i urvalet redovisade de förmånerna enligt DDS som negativa prismarginaler som konstlat höjde exportpriserna.
(54)
Kommissionen analyserade båda företagens prisbeteende på unionsmarknaden och kom fram till sina avgöranden i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, och därför krävs ingen ytterligare justering. Det förstnämnda företagets påstående avvisades därför, och det sistnämnda företaget uppgivna marginaler lämnades utan beaktande.
(55)
En ny exporterande tillverkare i urvalet gjorde gällande att dess exportpriser borde korrigeras uppåt för att få dem att överensstämma med försäljningen på hemmamarknaden, eftersom den försäljningen skedde under ett eget varumärke som betingade högre priser. Företaget kunde dock inte styrka att de fakturor för vilka påståendet gjordes verkligen avsåg försäljning under eget varumärke, och begäran avvisades därför.
(56)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 50-52 i förordningen om preliminär tull.
4. Jämförelse
(57)
En exporterande tillverkare hävdade att eftersom alla produktkontrollnummer lades samman vid fastställandet av företagets tillverkningskostnader, borde exportpriserna behandlas på samma sätt och ett enda exportpris borde ha använts för jämförelsen med normalvärdet.
(58)
Kommissionen strävade visserligen i sin undersökning efter att få fram uppgifter om kostnader och exportpriser per produktkontrollnummer, men fick dock inte några nödvändiga avstämningar från det berörda företaget som skulle ha gjort det möjligt att fastställa tillförlitliga produktionskostnader per produktkontrollnummer. Undersökningen visade dock inte på några brister med exportpriserna per produktkontrollnummer, och det skulle därför inte ha varit lämpligt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen för att fastställa de faktiska exportpriserna. Eftersom kommissionen inte anser det lämpligt att sänka detaljnivån i de rapporterade priserna med avseende på undersökningens krav i syfte att göra en rättvis jämförelse, avvisades därför påståendet.
(59)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 53-55 i förordningen om preliminär tull.
5. Dumpningsmarginaler
(60)
För varje företag i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(61)
I enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen och på grund av att artikel 18 i grundförordningen tillämpades på två av de tre exporterande tillverkare som ursprungligen ingick i urvalet, fastställdes dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet på grundval av den genomsnittliga dumpningsmarginalen för den exporterande tillverkare som ingick i urvalet och på vilken artikel 18 i grundförordningen inte längre tillämpas och de två nya företagen i urvalet som har dumpningsmarginaler som inte är försumbara. På grundval av detta beräknas dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet till 8,4 %.
(62)
För alla andra exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen först hur samarbetsvilliga de hade varit. För detta ändamål gjordes en jämförelse mellan de totala exportkvantiteter som uppgetts i svaren från företagen i urvalet och den totala importen från det berörda landet enligt importstatistik från Eurostat. Eftersom samarbetsviljan var hög sattes dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. På denna grund fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen till 16,2 %.
(63)
På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Slutgiltig dumpningsmarginal
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Cooperating non-sampled companies
8,4 %
Alla övriga företag
16,2 %
D. UNIONSINDUSTRIN
1. Unionsindustrin
(64)
Vissa användare ifrågasatte antalet unionstillverkare enligt skäl 63 i förordningen om preliminär tull. De hävdar att antalet tillverkare inte var korrekt beräknat och att det i praktiken finns färre tillverkare på unionsmarknaden.
(65)
Kommissionen påpekar att detta påstående inte styrktes av någon bevisning. Kommissionen har kontrollerat antalet unionstillverkare som angavs i klagomålet när talerätten kontrollerades och även under undersökningen. Kommissionen kontaktade alla 27 kända unionstillverkare för detta ändamål. Undersökningen bekräftade att 27 unionstillverkare tillverkade den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Påståendet avvisas därför och skäl 63 i förordningen om preliminär tull bekräftas.
2. Unionstillverkning och stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(66)
Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 64-67 i förordningen om preliminär tull.
E. SKADA
1. Förbrukningen i unionen
(67)
Vissa användare hävdade att man vid analyserna av skada borde ha bortsett från uppgifterna för 2009 eftersom den finanskris som inträffade det året fick en särskilt snedvridande effekt på förbrukningen i unionen. Även om 2009 utesluts från analysen kvarstår dock en ökande trend för förbrukningen (+ 5 %), vilket tyder på att marknaden håller på att förbättras. Vidare beaktas finanskrisens negativa konsekvenser i skäl 68 i förordningen om preliminär tull. Eftersom inga andra synpunkter inkommit, bekräftas skäl 68 i förordningen om preliminär tull.
2. Import till unionen från det berörda landet
(68)
Den dumpningsmarginal som fastställts för Macro Bars and Wires är lägre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Därför anses denna exporterande tillverkare inte ha dumpat i den mening som avses i artikel 1.2 i grundförordningen under undersökningsperioden. Därför uteslöts företagets importvolymer från volymen preliminärt fastställd dumpad import från det berörda landet. En exporterande tillverkare, Venus Group, framförde att vissa transaktioner av misstag hade räknats dubbelt. Kommissionen höll med den exporterande tillverkaren och justerade den totala volymen av den dumpade importen genom att utesluta dessa transaktioner.
(69)
Följaktligen reviderades den dumpade importens volym, marknadsandel och genomsnittliga pris.
(70)
Volym och marknadsandel för dumpad import
2009
2010
2011
UP
Volym
15 826
27 291
34 494
33 252
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Marknadsandel
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(71)
Macro Bars and Wires exporterade begränsade mängder av den berörda produkten under undersökningsperioden, och även de av Venus Groups transaktioner som nämns ovan utgör begränsade mängder, varför dessa importvolymer dragits av från den totala volymen dumpad import från det berörda landet utan att väsentligen förändra de tendenser som beskrivs i skälen 69 och 71 i förordningen om preliminär tull. Följaktligen bekräftas dessa skäl i förordningen om preliminär tull.
(72)
Genomsnittspris på den dumpade importen
2009
2010
2011
UP
Genomsnittspris
2 380
2 811
3 259
3 207
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(73)
Justeringen av den dumpade importens volym förändrar varken den indiska dumpade importens genomsnittspriser eller beräkningen av prisunderskridandemarginalen väsentligt. Den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen är 15 %, vilket bekräftar slutsatserna i förordningen om preliminär tull.
(74)
En indisk exporterande tillverkare hävdade att unionens försäljningspriser verkade högst orimliga och antagligen snedvridna. Det bör dock påpekas att de priser som används vid beräkningen av prisunderskridandet byggde på uppgifter som inhämtats och kontrollerats vid kontrollbesök på plats hos de utvalda unionstillverkarna.
(75)
Slutsatserna utifrån de undersökningsresultat som beskrivs i skälen 75-77 i förordningen om preliminär tull bekräftas.
3. Unionsindustrins ekonomiska situation
(76)
Vissa parter hävdade att de resultat som uppnåtts av unionsindustrin borde anses rimligt positiva i ljuset av den globala ekonomiska krisen och eftersom ingen annan skadeindikator än marknadsandelen pekade på att någon skada förelåg.
(77)
En part hävdade att unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris ökade med ca 34 %, dvs. mycket mer än dess tillverkningskostnad som ökade med 13 % under samma period. I detta avseende bör det noteras att unionsindustrin i början av skadeundersökningsperioden, dvs. 2009, sålde till priser under tillverkningskostnaden och inte klarade att sälja till priser över tillverkningskostnaden förrän från och med 2011 och framåt.
(78)
Undersökningen visade att även om vissa skadeindikatorer, t.ex. tillverkningsvolym och kapacitetsutnyttjande, följde en positiv trend eller höll sig stabila, t.ex. sysselsättning, var det ett antal mått på unionsindustrins ekonomiska situation som inte följde en tillfredsställande trend under skadeundersökningsperioden, nämligen lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet. Indikatorn för investeringar förbättrades visserligen 2010, men sjönk 2011 och under undersökningsperioden till en lägre nivå än 2009. Räntabiliteten förbättrades från 2009 till 2011 och nådde 6,7 %, men sjönk igen till 0,8 % under undersökningsperioden. På samma sätt förbättrades indikatorerna för lönsamhet och kassaflöde fram till 2011, då de började försämras igen under undersökningsperioden. Därför kan slutsatsen dras att det började gå bättre för unionsindustrin efter 2009, men att dess återhämtning därefter gick långsammare på grund av den dumpade importen från det berörda landet.
(79)
På begäran av en berörd part bekräftas det att de lagernivåer som fastställs i skäl 100 i förordningen om preliminär tull gällde verksamheten vid unionsföretagen i stickprovet.
(80)
Unionsindustrin hävdade att den målvinstmarginal på 5 % som sattes i det preliminära skedet var för låg. Parten styrkte inte sitt påstående tillräckligt. I skäl 95 i förordningen om preliminär tull förklaras skälen till att denna vinstmarginal valdes, och undersökningen har inte påvisat några skäl till att ändra den. Därför bibehålls målvinstmarginalen på 5 % för det slutgiltiga avgörandet.
(81)
En exporterande tillverkare hävdade att unionsindustrins svårigheter till stor del beror på strukturella problem och att vinstmarginalen på 5 % därför inte var realistisk.
(82)
Det erinras om att institutionerna enligt rättspraxis (8) måste fastställa vilken vinstmarginal unionsindustrin rimligen kan räkna med under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Vinstmarginalen uppgick 2007 till 3,7 %, men från och med 2008 blev den negativ på grund av finanskrisen. Klaganden hävdade och undersökningen visade att dumpad import började komma in på unionsmarknaden 2007, när importvolymen ökade från 17 727 ton under 2006 till 24 811 ton. Det var därför inte möjligt att fastställa målvinstmarginalen på grundval av den vinst som rimligen kunde förväntas av unionstillverkare av den likadana produkten. Följaktligen, och såsom förklaras i skäl 95 i förordningen om preliminär tull, ansåg kommissionen det lämpligt att använda en vinstmarginal på 5 % på grundval av de faktiska vinsterna som iakttogs i andra delar av stålindustrin som inte har lidit av dumpad och subventionerad import, i likhet med vad som gjorts i andra nyligen utförda undersökningar av liknande produkter i samma bransch (9). Det bör dessutom påpekas att den vinstmarginal på 3,7 % som konstaterades 2007 i vart fall är att anse som för låg, eftersom dumpad import förekom och ökade. Därför bibehålls målvinstmarginalen på 5 % för de slutgiltiga avgörandena.
4. Slutsats om skada
(83)
På grundval av detta finner kommissionen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 78-105 i förordningen om preliminär tull.
F. ORSAKSSAMBAND
1. Verkningar av den dumpade importen
(84)
En exporterande tillverkare hävdade att förordningen om preliminär tull inte tar hänsyn till att unionsindustrin kunnat dra nytta av den ökade förbrukningen sedan 2009 och att kommissionen inte kan utgå från att unionsindustrin kommer att kunna behålla sin marknadsandel under obegränsad tid.
(85)
Som svar på dessa argument bör det noteras att undersökningen visade att den dumpade indiska importens marknadsandel ökade snabbare än förbrukningen på unionsmarknaden. Den indiska dumpade importens volym ökade med 110 % medan förbrukningen samtidigt ökade med 50 %. Undersökningen visade också att det indiska genomsnittspriset konstant låg under unionsindustrins genomsnittspris under samma period och underskred unionsindustrins genomsnittspris med 15 % under undersökningsperioden. Som en följd av detta hade unionsindustrin visserligen en viss fördel av den ökade förbrukningen och kunde också öka sin försäljningsvolym med 40 %, men kunde inte behålla sin marknadsandel som man kunde ha förväntat sig under de förbättrade marknadsförhållandena och med tanke på unionsindustrins lediga tillverkningskapacitet.
2. Verkningar av andra faktorer
2.1 Icke-dumpad import
(86)
Under skadeundersökningsperioden har den icke-dumpade importen och dess priser utvecklats på ett sätt som är jämförbart med hur den dumpade importen och dess priser utvecklats. Priserna på den dumpade importen var dessutom i princip på samma nivå som den icke-dumpade importens priser, då den genomsnittliga icke-dumpade importen hade 0,4 % lägre priser. Volymen icke-dumpad import motsvarar dessutom mindre än 6 % av den totala importen från det berörda landet och har en marknadsandel på något mer än 1 %. Den skada som den icke-dumpade importen från det berörda landet vållat bryter därför inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
2.2 Import från tredjeländer
(87)
Två indiska exporterande tillverkare och den indiska regeringen upprepade påståendet att import av tråd av rostfritt stål från Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) borde ha tagits med i undersökningen och att den kinesiska importens inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin hade underskattats.
(88)
Som nämns i skäl 115 i förordningen om preliminär tull har det från inledningsskedet och tills nu inte lagts fram några bevis på dumpning som skadat unionsindustrin och som därför kan motivera inledandet av en antidumpningsundersökning avseende import med ursprung i Kina. Påståendet att Kina borde ha ingått i undersökningen avvisas därför som ogrundat.
(89)
Importen från Kina visade dock en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 8,3 % under undersökningsperioden, vilket nämns i skäl 113 i förordningen om preliminär tull. Dessutom var den kinesiska importen billigare än unionsindustrins produkter och de indiska exporterande tillverkarnas export till unionsmarknaden. Därför undersöktes det vidare huruvida importen från Kina skulle ha kunnat bidra till den skada unionsindustrin lidit och bryta orsakssambandet mellan skadan och den indiska dumpade importen.
(90)
Den information som fanns att tillgå i det preliminära skedet tydde på att den kinesiska importen utgjorde en annan produktblandning och att de prisintervall där de kinesiska produkterna förekom inte var detsamma som för de produkter som såldes av unionsindustrin eller ens för de produkter med indiskt ursprung som såldes på unionsmarknaden.
(91)
Efter offentliggörandet av den preliminära åtgärden tog kommissionen emot flera påståenden om att den kinesiska lågprisimporten under undersökningsperioden kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade indiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(92)
En analys på grundval av importstatistiken för de två KN-nummer som omfattades av undersökningen visade att 29 % av den kinesiska importen gjordes i marknadens lägre prisskikt (med KN-nummer 7223 00 99). Detta förklarar delvis varför kinesiska priser i genomsnitt är lägre än unionsindustrins och de indiska exporterande tillverkarnas priser. Statistiken för KN-nummer 7223 00 99 visade också att de kinesiska tillverkarnas kunder var koncentrerade till Förenade kungariket, där unionsindustrin i princip inte hade någon tillverkning.
Genomsnittspris (EUR/ton)
2009
2010
2011
UP
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Källa: Eurostat.
(93)
När det gäller KN-nummer 7223 00 19 visade de analyser som gjordes utifrån produktkontrollnumren att både unionsindustrin och de indiska tillverkarna främst konkurrerade i högre prisskikt, där priserna kunde vara upp till fyra gånger högre än i de lägre prisskikten inom samma KN-nummer (10). Undersökningen visade också att prisvariationer i allmänhet är förknippade med produkttyp och nickelhalt.
(94)
Beträffande prisnivån på importen från Kina bör det påpekas att det genomsnittliga priset på den kinesiska importen från 2009 till undersökningsperioden låg högre än den dumpade indiska exporten av den berörda produkten, vilket framgår av nedanstående tabell över det genomsnittliga priset på den kinesiska exporten enligt KN-nummer 7223 00 19.
Genomsnittspris (EUR/ton)
2009
2010
2011
UP
UP + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Källa: Eurostat.
(95)
Under undersökningsperioden sjönk det genomsnittliga priset på den kinesiska importen för första gången under de indiska priserna på den dumpade importen. Detta var dock tillfälligt då den kinesiska prisnivån ökade året efter undersökningsperioden och åter låg högre än de indiska priserna.
(96)
Vidare bör det noteras att jämförelsen mellan importvolymen från det berörda landet respektive Kina visade att importen från Kina var mycket lägre än den från Indien under hela skadeundersökningsperioden, särskilt under undersökningsperioden. Importvolymen från Kina var i princip mindre än hälften av den sammanlagda importen från Indien.
(97)
Därför kan importen från Kina, även om den kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit, inte ha påverkat unionsindustrins situation i så hög grad att den skulle ha brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada unionsindustrin lidit. Därför bekräftas skäl 113 i förordningen om preliminär tull.
2.3 Konkurrens från andra tillverkare i unionen
(98)
En part hävdade att unionstillverkarnas dåliga ekonomiska resultat kunde ha orsakats av konkurrens från andra unionstillverkare som inte var klagande eller som inte uttryckte sitt stöd för undersökningen när ärendet inleddes.
(99)
Marknadsandelen för de övriga unionstillverkarna utvecklades på följande sätt:
2009
2010
2011
UP
Försäljning i unionen för de övriga unionstillverkarna (ton)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Marknadsandel för de övriga unionstillverkarna
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Källa: Klagomål och ständiga svar.
(100)
De unionstillverkare som inte var klagande och inte särskilt uttryckt sitt stöd för undersökningen stod för 44 % av den sammanlagda unionsförsäljning som redovisas i skäl 86 i förordningen om preliminär tull. Deras försäljningsvolym ökade med 58 % från uppskattningsvis 34 926 ton 2009 till 55 124 ton under skadeundersökningsperioden. Den tillväxten är dock blygsam jämfört med tillväxten för den dumpade importen från det berörda landet under samma period (+ 110 %). Dessutom förblev marknadsandelen relativt stabil för dessa unionstillverkare under skadeundersökningsperioden, och det fanns inget som tydde på att deras priser var lägre än priserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Därför dras slutsatsen att deras försäljning på unionsmarknaden inte bidrog till den skada unionsindustrin vållats.
3. Slutsats om orsakssambandet
(101)
Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 121-124 i förordningen om preliminär tull.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Allmänna överväganden
(102)
Eftersom inga synpunkter inkommit, bekräftas skäl 125 i förordningen om preliminär tull.
2. Unionsindustrins intresse
(103)
Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 126-133 i förordningen om preliminär tull.
3. Icke-närstående importörers intresse
(104)
Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 142-144 i förordningen om preliminär tull.
4. Användarnas intresse
(105)
Sedan de preliminära åtgärderna införts kontaktade sju användare och en intresseorganisation för användare kommissionen och visade intresse för att samarbeta i undersökningen. På begäran skickades frågeformulär till dem i april 2013. Det var dock endast två användare som lämnade in fullständiga svar på frågeformulären. Sammantaget stod de samarbetsvilliga användarna för 12 % av den sammanlagda importen från det berörda landet under undersökningsperioden och 2,5 % av den totala unionskonsumtionen, och de hade 32 anställda som sysslade med tillverkning av färdiga produkter med den berörda produkten som insatsvara. En ny bedömning gjordes av åtgärdernas ekonomiska inverkan på användarna på grundval av de nya uppgifterna från svaren på frågeformuläret, och två användare besöktes för kontroll av den information som lämnats.
(106)
Användarna hävdade att den vinstnivå på 9 % som anges i skäl 136 i förordningen om preliminär tull var för hög och inte representativ för användarnas bransch. Efter att de ytterligare svaren på frågeformulären tagits emot räknades den genomsnittliga lönsamheten om för alla samarbetsvilliga användare och fastställdes till 2 % av omsättningen.
(107)
Det konstaterades också att för de samarbetsvilliga användarna utgjorde inköp från det berörda landet i genomsnitt 44 % av de sammanlagda inköpen av den berörda produkten, och att det berörda landet var den enda leveranskällan för två samarbetsvilliga användare. Under undersökningsperioden utgjorde omsättningen av den produkt som innehöll den berörda produkten i genomsnitt 14 % av de samarbetsvilliga användarnas sammanlagda omsättning.
(108)
Om man utgår från värsta tänkbara fall för unionsmarknaden, dvs. att ingen potentiell prishöjning kan överföras på distributionskedjan och att användarna skulle fortsätta köpa från det berörda landet i de tidigare volymerna, skulle tullens inverkan på användarnas lönsamhet för de verksamheter där den berörda produkten används utgöra en minskning så att verksamheten går med förlust, dvs. att lönsamheten blir negativ på - 0,6 %.
(109)
Kommissionen medger att inverkan på kort och medellång sikt kommer att vara större på individuell nivå för de användare som har Indien som källa för hela sin import. Dessa är dock relativt få till antalet (två av de samarbetsvilliga användarna). Förutsatt att deras indiska tillverkare samarbetar har de dessutom möjlighet att begära återbetalning av tullar i enlighet med artikel 11 i grundförordningen, om alla villkor för en sådan återbetalning är uppfyllda.
(110)
Vissa användare upprepade oron för att åtgärderna skulle drabba vissa typer av tråd som inte tillverkas i Europa, nämligen typer som ingår i den så kallade serie 200, som tas upp i skäl 139 i förordningen om preliminär tull. Enligt användarna är det den begränsade efterfrågan och den specifika tillverkningsprocessen som gör att det inte finns någon tillverkning i unionen.
(111)
Undersökningen visade dock att denna typ av tråd av rostfritt stål tillverkas av unionsindustrin och att den har en begränsad andel av unionsmarknaden. För användarna finns det dessutom alternativa leveranskällor i länder som inte är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder. Vidare kan andra typer av tråd av rostfritt stål användas för samma ändamål. Därför kan införandet av åtgärderna inte ha någon betydande inverkan på unionsmarknaden och på dessa användare. Detta påstående avvisas därför.
(112)
Vissa användare tog upp unionstillverkarnas längre leveranstid för den likadana produkten jämfört med leveranstiden för den berörda produkten från Indien. Möjligheten för handlare att lagra produkter och ha dem snabbt tillgängliga undergräver dock inte de faktiska bevisen för den dumpade importens negativa inverkan. Argumentet måste därför avvisas.
(113)
Med hänsyn till det ovanstående anses det att unionsmarknaden på det hela taget kommer att ha fördel av att åtgärderna mot import från det berörda landet införs, även om de troligen påverkar vissa användare mer negativt än andra. Främst anses det att ett återupprättande av rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden skulle tillåta unionsindustrin att anpassa sina priser till produktionskostnaderna, upprätthålla tillverkning och sysselsättning, återfå den förlorade marknadsandelen och dra nytta av ökade stordriftsfördelar. Detta borde göra det möjligt för industrin att uppnå rimliga vinstmarginaler som kommer att göra det möjligt för den att fungera effektivt på medellång och lång sikt. Samtidigt kommer industrin att kunna förbättra sin allmänna ekonomiska situation. Dessutom visade undersökningen att åtgärderna generellt får begränsad inverkan på användarna och på icke-närstående importörer. Därför dras slutsatsen att den sammantagna nyttan av åtgärderna förefaller uppväga inverkan på användarna av den berörda produkten på unionsmarknaden.
5. Slutsatser om unionens intresse
(114)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftas bedömningarna i skälen 145 och 146 i förordningen om preliminär tull.
H. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(115)
För en exporterande tillverkare justerades beräkningen av undanröjande av skada nedåt, eftersom företaget anfört att fel hade gjorts på grund av förväxling av växelkurser för vissa transaktioner och inkludering av koncerninterna transaktioner i beräkningen. Eftersom inga andra synpunkter har inkommit, bekräftas skälen 148-151 i förordningen om preliminär tull.
(116)
Samma exporterande tillverkare anförde att den indiska exporten till unionen sker till grossister, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden går till slutanvändare, och att kommissionen därför inte jämför i rätt handelsled. Undersökningen visade dock att de indiska exporterande tillverkarna säljer till båda kundkategorierna och att de konkurrerar med unionstillverkarna om samma kategorier av kunder.
2. Slutsats om nivån för undanröjande av skada
(117)
Ingen individuell skademarginal beräknades för Macro Bars and Wires eftersom företagets slutgiltiga antidumpningsmarginal låg på miniminivån, såsom anges i skäl 51.
(118)
Den metod som tillämpades i förordningen om preliminär tull bekräftas härmed.
3. Slutgiltiga åtgärder
(119)
Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat, med beaktande av den subventionsmarginal som fastställts i kommissionens förordning (EU) nr 419/2013.
(120)
Därför fastställs antidumpningstullsatserna genom att skademarginalerna jämförs med dumpningsmarginalerna, samtidigt som hänsyn tas till subventionsmarginalerna genom att de helt dras av från den relevanta dumpningsmarginalen. De slutgiltiga antidumpningstullsatserna är därför följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Utjämningstull
Skademarginal
Slutgiltig antidumpnings-tullsats
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Alla övriga företag
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för alla övriga företag) gäller enbart för import av produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte uttryckligen nämns i den normativa delen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som uttryckligen nämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller för alla övriga företag.
(122)
En exporterande tillverkare i det berörda landet erbjöd ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.
(123)
På senare år har den berörda produkten uppvisat en betydande prisvolatilitet och är alltså inte lämplig för ett åtagande om fast pris. För att lösa detta problem erbjöd den indiska exporterande tillverkaren en indexklausul med utgångspunkt i råvarukostnaderna. Det bör i detta avseende påpekas att det inte gick att fastställa någon direkt, exakt koppling mellan prisfluktuationerna och indexet, och därför ansågs indexering inte lämpligt. Dessutom visade undersökningen att det finns olika typer av den berörda produkten som inte är lätt särskiljbara och som uppvisar betydande prisskillnader.
(124)
Vidare tillverkar den exporterande tillverkaren en rad produkter av rostfritt stål och kan sälja dessa produkter till samma kunder i unionen via närstående handelsföretag. Detta skulle medföra en allvarlig risk för korskompensering och göra det mycket svårt att verkningsfullt övervaka prisåtagandet.
(125)
Av dessa anledningar fann kommissionen att erbjudandet om åtagande inte kunde godtas.
(126)
Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att en enhets namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (11) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och den försäljning på den inhemska marknaden eller på export som hänger samman med en sådan namnändring, en sådan ändring av produktions- eller försäljningsenheterna osv. Förordningen genom vilken slutgiltiga antidumpningstullar införs kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
4. Slutgiltigt uttag av de preliminära antidumpningstullarna
(127)
Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som EU-industrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullar som införs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på import av tråd av rostfritt stål som innehåller
-
minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,
-
mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,
som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7223 00 19 och 7223 00 99 och med ursprung i Indien.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Puna, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd, Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Företag som förtecknas i bilagan
5,0
B781
Alla övriga företag
12,5
B999
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Om en exporterande tillverkare från det berörda landet lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen på att
a)
tillverkaren inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i det berörda landet under undersökningsperioden (1 april 2011-31 mars 2012),
b)
tillverkaren inte är närstående en exportör eller tillverkare som är föremål för de åtgärder som införs genom den här förordningen, och att
c)
tillverkaren antingen faktiskt exporterat de aktuella varorna eller åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen efter undersökningsperiodens utgång,
kan artikel 1.2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till i förteckningen i bilagan.
Artikel 3
Belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 418/2013 på import av tråd av rostfritt stål som innehåller
-
minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,
-
mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,
som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7223 00 19 och 7223 00 99, och med ursprung i Indien, ska slutgiltigt tas ut. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider de slutgiltiga antidumpningstullsatserna ska frisläppas.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 5 november 2013.