РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/346 НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2015 година
за предоставяне на поискана от Обединеното кралство дерогация по отношение на Северна Ирландия съгласно Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер С(2015) 542)
(само текстът на английски език е автентичен)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално трета алинея на точка 2 от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва годишно на хектар, е различно от посоченото в първото изречение от втора алинея, точка 2 от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество следва да бъде определено така, че да не възпрепятства постигането на целите, посочени в член 1 от тази директива, и следва да бъде обосновано с обективни критерии, като например продължителни вегетационни периоди и наличие на култури с високо усвояване на азот.
(2)
На 14 декември 2007 г. Комисията прие Решение 2007/863/ЕО (2) за предоставяне на поисканата от Обединеното кралство дерогация по отношение на Северна Ирландия съгласно Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, с което се разрешава, при известни условия, торене с оборски тор до пределна стойност от 250 kg азот на хектар годишно във ферми с минимум 80 % пасища.
(3)
На 24 февруари 2011 г. Комисията прие Решение 2011/128/ЕС (3), с което се изменя Решение 2007/863/ЕО и се удължава срокът на действие на дерогацията до 31 декември 2014 г.
(4)
Дерогацията, предоставена с Решение 2007/863/ЕО, изменено с Решение 2011/128/ЕС, обхващаше 145 ферми през 2013 г., което съответства на около 0,59 % от общия брой стопанства и на 0,42 % от общата нетна селскостопанска площ.
(5)
На 10 октомври 2014 г. Обединеното кралство внесе в Комисията искане по отношение на региона на Северна Ирландия за удължаване на дерогацията по третата алинея на точка 2 от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Обединеното кралство прилага по отношение на региона на Северна Ирландия програма за действие, обхващаща цялата съответна територия.
(7)
Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основаващ се на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г. показва, че в региона на Северна Ирландия в Обединеното кралство всички мониторингови станции отчитат по отношение на подземните води средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 93 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. По отношение на повърхностните води всички мониторингови станции отчитат средна концентрация на нитрати под 25 mg/l.
(8)
Броят на селскостопанските животни и използването на изкуствени торове са спаднали през последните години. Броят на едрия рогат добитък, птиците и овцете през периода 2008-2011 г. в сравнение с периода 2004-2007 г. е намалял съответно с 5 %, 5 % и 10 %, а броят на свинете се е увеличил с 4 %. Средното внасяне на азот от оборски тор през периода 2008-2011 г. е възлизало на 117 kg/ha и е намаляло със 6,4 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средният излишък на фосфор през периода 2008-2011 г. е бил 13,6 kg/ha, което представлява намаление с 30,1 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на изкуствени азотни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 18,4 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на изкуствени фосфорни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 53 % в сравнение с периода 2004-2007 г.
(9)
В Северна Ирландия 93 % от селскостопанските земи се използват като пасища. Общо по отношение на всички пасищни ферми, в 42 % от общата площ земята се стопанисва екстензивно и гъстотата на животните е под 1 животинска единица на хектар, при малко използване на торове, в 37 % от общата площ земята се стопанисва в рамките на агро-екологични програми, и само в 24 % от общата площ земята се стопанисва по-интензивно, при гъстота на животните равна или по-голяма от 2 животински единици на хектар. 5 % от площите се използват като обработваема земя. Средното използване на химически торове в пасищата възлиза на 79 kg/ha азот и 5 kg/ha фосфор.
(10)
За Северна Ирландия са характерни обилни валежи и преобладават слабо дрениращи се почви. Поради затрудненото дрениране денитрификационният потенциал на повечето почви в Северна Ирландия е сравнително висок, което намалява нитратната концентрация в почвата, и оттам количеството нитрати, което е податливо на отмиване.
(11)
Климатът в Северна Ирландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през цялата година и със сравнително малки температурни амплитуди, което позволява относително дълъг вегетационен период на тревните култури в районите с активно стопанисване и селскостопанска дейност, продължаващ от 270 дни годишно в източните крайбрежни райони до около 260 дни годишно в централните низини.
(12)
Комисията, след като разгледа искането на Обединеното кралство по отношение на региона на Северна Ирландия, взе предвид Програмата за действие, и в светлината на придобития опит от дерогацията, предоставена с Решение 2007/863/ЕО, изменено с Решение 2011/128/ЕС, счита, че количеството оборски тор, предложено от Северна Ирландия, съответстващо на 250 kg азот на хектар годишно, няма да възпрепятства постигането на целите по Директива 91/676/ЕИО, при положение че бъдат изпълнени някои строги условия.
(13)
Предоставената от Северна Ирландия придружителна информация показва, че предлаганото количество от 250 kg/ha годишно азот от оборски тор във фермите с поне 80 % пасища е оправдано въз основа на обективни критерии, като например продължителният вегетационен период и наличието на култури с високо усвояване на азот.
(14)
Срокът на действие на Решение 2007/863/ЕО, изменено с Решение 2011/128/ЕС, изтича на 31 декември 2014 г. С цел да се осигури възможност на съответните фермери да продължат да ползват дерогацията, уместно е да бъде прието настоящото решение.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден съгласно член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Обединеното кралство по отношение на Северна Ирландия с писмо от 10 октомври 2014 г. с цел да се разреши торене с по-голямо количество оборски тор от предвиденото в първото изречение от втората алинея на точка 2 от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата точка, се разрешава при спазване на условията, посочени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите по настоящото решение се прилагат следните определения:
1)
„пасищни ферми“ означава стопанства, в които 80 % или повече от селскостопанската земя, която може да се тори, е заета с трева;
2)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, сърни, кози и коне;
3)
„трева“ означава културата в постоянно или временно пасище (под временно се разбира пасище на по-малко от четири години);
4)
„парцел“ означава индивидуален участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките за торене.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа за пасищните ферми и при условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Ежегодно подаване на заявления и поемане на ангажимент
1. Всяка година фермерите, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление по параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Прилагане на оборски тор и други торове
1. Количеството оборски тор от пасящ добитък, което се тори всяка година в пасищните стопанства, включително и от самите животни, не трябва да надхвърля количеството оборски тор, съдържащо 250 kg азот на хектар, при условията, определени в параграфи 2-8.
2. Общото внасяне на азот не трябва да надхвърля предвижданата потребност от хранителни вещества на разглежданата култура и следва да е съобразено с постъпленията от почвата. Общото внасяне на азот трябва да се определя различно в отделните случаи, въз основа на гъстотата на животните и производителността на пасището.
3. За всяка ферма трябва да се води план за наторяването, в който се описва сеитбооборота върху селскостопанската земя и планираното торене с оборски тор и други торове. Той трябва да бъде на разположение във фермата за всяка календарна година преди 1 март. Планът за наторяване трябва да съдържа най-малко следното:
а)
план за сеитбооборота, в който да е посочена площта на парцелите с трева и на парцелите с други култури, включително със скица, показваща местоположението на отделните парцели;
б)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на оборския тор, включително наличните обеми за съхранение на оборски тор;
в)
изчисление на количествата азот (без загубите от съхранение и складиране) и фосфор в добивания във фермата оборски тор;
г)
количеството, вида и характеристиките на оборския тор, изнесен извън фермата или внесен в нея;
д)
прогнозните потребности на културите от азот и фосфор за всеки парцел;
е)
резултати от анализите на почвата, свързани със съдържанието на азот и фосфор, ако има такива;
ж)
видът на тора, които ще се използва;
з)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от оборски тор за всеки парцел;
и)
изчисление на използваното за наторяване количество азот и фосфор от изкуствени и други торове във всеки парцел.
Най-късно до седем дни след настъпването на каквито и да било промени в селскостопанските практики планът за наторяване трябва да бъде преработен, за да се осигури съответствие между плана и действителните селскостопански практики.
4. Всеки фермер трябва да води отчет за наторяването, включително информация, свързана с управлението на вложените количества азот и фосфор и на замърсените води. Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
5. За всяка пасищна ферма, ползваща се от дерогация, фермерът приема, че заявлението, посочено в член 4, параграф 1, планът за наторяването и отчетите за наторяването могат да бъдат обект на контрол.
6. Всеки фермер, на когото е предоставена дерогация, трябва периодично да извършва анализ на съдържанието на азот и фосфор в почвата, с оглед постигане на правилно наторяване.
Вземането на проби и техният анализ трябва да се извършват най-малко веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от фермата, като се вземат предвид сеитбооборота и почвените характеристики.
Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
Резултатите от анализа на съдържанието на азот и фосфор в почвата трябва да са на разположение във фермата, ползваща се от дерогация.
7. Оборски тор не трябва да се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
8. За всяка пасищна ферма, ползваща се от дерогация, съответният фермер трябва да осигури спазване на условието, че фосфорният баланс, изчислен по определена от компетентният орган методика, не трябва да включва излишък на фосфор, надхвърлящ 10 kg/ha годишно.
Член 6
Управление на земята
1. Осемдесет процента или повече от наторяваната с оборски тор площ във фермите трябва да е заета с трева.
2. Фермерите, ползващи се от индивидуална дерогация, трябва да изпълняват следните мерки:
а)
временните пасища се орат напролет;
б)
разораните пасища, върху всички видове почва, се засяват непосредствено след това с култури с висока потребност от азот;
в)
в сеитбооборота не се включват бобови и други растения, които фиксират азота от въздуха.
3. Параграф 2, буква в) обаче не се отнася за детелината в тревни площи, в които тя заема под 50 %, нито за други бобови растения, засети заедно с тревата.
Член 7
Други мерки
Настоящата дерогация се прилага без да се засягат мерките, които е необходимо да бъдат предприети с оглед спазване на други нормативни актове на ЕС, отнасящи се за околната среда.
Член 8
Мониторинг
1. Компетентният орган трябва да осигури за всяка област да се изготвят и актуализират ежегодно карти с процента на пасищните стопанства, процента на животните и процента на селскостопанската земя, обхванати от индивидуална дерогация, както и карти на местното земеползване.
2. Трябва да се провежда са мониторинг на почвата, повърхностните води и подземните води, за да се осигурят данни за концентрацията на азот и фосфор в почвените води, за минералния азот в почвения профил и концентрацията на нитрати в подземните и повърхностните води, както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава. Мониторингът трябва да се провежда на ниво земеделски участък и в селскостопанските водосбори, обект на мониторинг. Мониторинговите обекти трябва да обхващат главните видове почви, нива на интензивност на торенето, практики за наторяване и култури.
3. Трябва да се провежда засилен мониторинг на водите в селскостопанските водосбори, разположени в близост до най-уязвимите водни обекти.
4. Във фермите, ползващи се от индивидуални дерогации, трябва да се извършват проучвания за местното земеползване, сеитбооборота и селскостопанските практики. Събраната информация и данните от анализа на хранителните вещества по член 5, параграф 6, както и от мониторинга, по параграф 2 от настоящия член, трябва да се използват за изчисляване по съответен модел на степента на загубите на нитрати и фосфор от фермите, ползващи се от дерогация.
Член 9
Проверки
1. Компетентните органи трябва да осигуряват подлагане на административен контрол на всички заявления за дерогация. Когато от проверката стане ясно, че условията по членове 5 и 6 не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. Определя се програма за инспекции на място, които са на базата на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общи проверки на случаен принцип на прилагането на законодателството, което e в изпълнение на Директива 91/676/ЕИО. Инспекциите на място трябва да обхващат най-малко 5 % от фермите, ползващи се от индивидуална дерогация по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение. Когато проверката покаже несъответствие, фермерът се уведомява за това. Тази информация трябва да бъде отчетена при вземането на решение относно искането за дерогация за следващата година.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 10
Докладване
Всяка година най-късно до месец юни компетентните органи представят доклад, съдържащ следната информация:
1)
карти, показващи процента на фермите, процента на селскостопанските животни и процента на селскостопанската земя, обхванати от индивидуални дерогации съответно във всеки окръг, както и карти на местното земеползване, съгласно посоченото в член 8, параграф 1;
2)
резултатите от мониторинга на подземните и повърхностните води по отношение на концентрацията на нитратите, включително информация за тенденциите в качеството на водите както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава, а също и за въздействието на дерогацията върху качеството на водите, съгласно посочено в член 8, параграф 2;
3)
резултатите от мониторинга на почвите по отношение на концентрацията на азот и фосфор в почвените води и минералния азот в почвения профил, както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава, съгласно посоченото в член 8, параграф 2;
4)
резюме и оценка на данните, получени от засиления мониторинг на водите, съгласно посоченото в член 8, параграф 3;
5)
резултатите от проучванията на местното земеползване, сеитбооборота, както и селскостопанските практики, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
6)
резултатите от изчисленията въз основа на съответен модел на количеството на загубите на азот и фосфор във фермите, ползващи се от индивидуална дерогация, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
7)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките на равнище ферма, както и информация за неизрядните ферми въз основа на резултатите от административния контрол и инспекциите на място, съгласно посоченото в член 9, параграфи 1 и 2.
Член 11
Прилагане
Настоящото решение се прилага в контекста на наредбите за Програма за действия за ограничаване на нитратите/Северна Ирландия (SR 2014 № 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014).
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2018 г.
Член 12
Адресат на настоящото решение е Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2015 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/346
av den 9 februari 2015
om beviljande av ett undantag på begäran av Förenade kungariket för Nordirlands räkning i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
[delgivet med nr C(2015) 542]
(Endast den engelska texten är giltig)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och
av följande skäl:
(1)
Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen och i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, bör mängden fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå målen i artikel 1 i det direktivet, och den måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, exempelvis lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag.
(2)
Den 14 december 2007 antog kommissionen beslut 2007/863/EG (2) om beviljande av ett undantag på begäran av Förenade kungariket för Nordirlands räkning i enlighet med direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket; enligt beslutet tillåts Nordirland, på vissa villkor, sprida 250 kg kväve från stallgödsel per hektar och år på gårdar med minst 80 % vall och betesmark.
(3)
Den 24 februari 2011 antog kommissionen beslut 2011/128/EU (3) om ändring av beslut 2007/863/EG och förlängning av undantaget till och med den 31 december 2014.
(4)
Det undantag som beviljades genom beslut 2007/863/EG, ändrat genom beslut 2011/128/EU, omfattade 145 jordbruksföretag under 2013, motsvarande ungefär 0,59 % av det totala antalet anläggningar och 0,42 % av den totala jordbruksarealen netto.
(5)
Den 10 oktober 2014 lämnade Förenade kungariket för Nordirlands räkning in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG.
(6)
Förenade kungariket tillämpar för Nordirland, i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG, ett åtgärdsprogram inom hela sitt territorium.
(7)
Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, på grundval av medlemsstaternas rapporter för perioden 2008-2011, visar att i fråga om grundvatten i Nordirland rapporterar samtliga mätstationer genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 93 % av övervakningsstationerna rapporterar genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. När det gäller ytvatten rapporterar samtliga mätstationer genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l.
(8)
Både antalet djur och användningen av kemiska gödselmedel har minskat under de senaste åren. Antalet nötkreatur, fjäderfä och får har minskat med 5 %, 5 % respektive 10 % från perioden 2004-2007 till perioden 2008-2011, medan antalet grisar ökade med 4 % under samma period. Den genomsnittliga kvävetillförseln från stallgödsel under perioden 2008-2011 var 117 kg/ha, vilket är en minskning med 6,4 % jämfört med perioden 2004-2007. Det genomsnittliga fosforöverskottet från stallgödsel under perioden 2008-2011 var 13,6 kg/ha, vilket är en minskning med 30,1 % i förhållande till 2004-2007. Den genomsnittliga användningen av kemiska gödselmedel som innehåller kväve minskade med 18,4 % under perioden 2008-2011 jämfört med perioden 2004-2007. Den genomsnittliga användningen av kemiska gödselmedel som innehåller fosfor minskade med 53 % under perioden 2008-2011 jämfört med perioden 2004-2007.
(9)
I Nordirland består 93 % av jordbruksmarken av vall och betesmark. Totalt sett odlas på gårdar med vall och betesmark 42 % av den odlade arealen extensivt och har en djurtäthet på mindre än 1 djurenhet per hektar och liten gödseltillförsel, 37 % ingår i ramen för miljöprogram för jordbruk och endast 24 % odlas mer intensivt, med en djurtäthet på 2 djurenheter per hektar eller mer. 5 % används för åkerbruk. Den genomsnittliga användningen av kemiska gödselmedel på vall och betesmark är för kväve 79 kg/ha och för fosfor 5 kg/ha.
(10)
Nordirland kännetecknas av att det regnar mycket och att stora delar av marken är dåligt dränerad. Till följd av de dåliga dräneringsförhållandena är potentialen för denitrifikation i huvuddelen av jorden i Nordirland förhållandevis stor, vilket minskar nitratkoncentrationen i jorden och därmed mängden nitrat som riskerar att läcka ut.
(11)
Det nordirländska klimatet utmärks av att nederbörden är jämnt fördelad över året och att temperaturen varierar relativt lite, vilket ger en relativt lång vegetationsperiod för gräs där marken förvaltas och brukas aktivt, från 270 dagar per år längs östkusten till ca 260 dagar per år på det centrala låglandet.
(12)
Efter att granskat Förenade kungarikets begäran för Nordirlands räkning, beaktat åtgärdsprogrammet, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i beslut 2007/863/EG, ändrat genom beslut 2011/128/EU, anser kommissionen att mängden stallgödsel som föreslagits av Nordirland, motsvarande 250 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda.
(13)
De styrkande uppgifter som Nordirland lämnat visar vidare att den föreslagna mängden 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel på lantbruk med minst 80 % vall- och betesmark kan motiveras med hjälp av objektiva kriterier som lång växtsäsong och grödor med högt kväveupptag.
(14)
Beslut 2007/863/EG, ändrat genom beslut 2011/128/EU, upphör att gälla den 31 december 2014. För att de berörda jordbrukarna ska kunna fortsätta att dra nytta av undantaget, är det lämpligt att anta detta beslut.
(15)
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det undantag Förenade kungariket har begärt för Nordirlands räkning genom en skrivelse av den 10 oktober 2014 i avsikt att tillåta en större mängd stallgödsel än den som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, medges på de villkor som fastställs i detta beslut.
Artikel 2
Definitioner
I detta beslut gäller följande definitioner:
1. gårdar med vall och bete : gårdar där minst 80 % av den areal som är tillgänglig för gödselspridning utgörs av vall och betesmark.
2. Betesdjur : nötkreatur (med undantag av gödkalvar), får, hjortar, getter och hästar.
3. vall och betesmark : permanent eller tillfällig gräsmark (tillfällig är vall som ligger mindre än fyra år).
4. Skifte : ett enskilt fält eller en samling fält som är likartade i fråga om grödor, jordtyp och gödslingsmetoder.
Artikel 3
Tillämpningsområde
Detta beslut ska tillämpas för gårdar med vall och bete från fall till fall och enligt de villkor som anges i artiklarna 4, 5 och 6.
Artikel 4
Årligt godkännande och åtagande
1. Jordbrukare som vill medges ett undantag enligt detta beslut ska varje år lämna in en ansökan till den behöriga myndigheten.
2. I samband med denna årliga ansökan ska de skriftligen åta sig att uppfylla villkoren i artiklarna 5 och 6.
Artikel 5
Spridning av stallgödsel och andra gödselmedel
1. Den mängd stallgödsel från betesdjur som varje år sprids på gårdar med betesdrift, inklusive gödsel som sprids av djuren själva, får inte överstiga en mängd gödsel som innehåller 250 kg kväve per hektar, med förbehåll för de villkor som anges i punkterna 2-8.
2. Den totala kvävetillförseln får inte överstiga den berörda grödans beräknade näringsbehov och ska ta hänsyn till kvävetillförseln från marken. Den totala kvävetillförseln ska differentieras på grundval av beläggningsgrad och markens produktivitet.
3. För varje gård ska det finnas en gödslingsplan som beskriver växtföljden på jordbruksarealen och den planerade spridningen av stallgödsel och andra gödselmedel. Den ska finnas tillgänglig på gården före den 1 mars varje kalenderår. Gödslingsplanen ska omfatta minst följande:
a)
Växtodlingsplanen, med uppgift om arealen för skiften med vall och betesmark och skiften med andra grödor, samt en skiss över de enskilda skiftenas läge.
b)
Antalet djur och en beskrivning av inhysnings- och lagringssystemen, inklusive lagringskapacitet för gödsel (volym).
c)
En beräkning av kvävemängder (med avdrag för förluster i stallar och lager) och fosformängder i den stallgödsel som produceras inom gården.
d)
Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården.
e)
Grödornas förväntade kväve- och fosforbehov för varje skifte.
f)
Resultat av eventuella jordanalyser avseende kväve- och fosforinnehåll.
g)
Egenskaperna hos det gödselmedel som kommer att användas.
h)
En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel på varje skifte.
i)
En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel på varje skifte.
Gödslingsplanen ska ses över senast sju dagar efter det att ändringar i jordbruksmetoderna skett, för att garantera att planen överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna.
4. Varje jordbrukare ska föra journal över gödselanvändningen med information om hantering av kväve- och fosfortillförsel samt om hantering av gödselvatten. Journalen ska lämnas in till den behöriga myndigheten för varje kalenderår.
5. På varje gård med vall och bete som medges ett undantag ska jordbrukaren godta att den ansökan som avses i artikel 4.1, gödslingsplanen och gödseljournalen kan bli föremål för kontroll.
6. Varje jordbrukare som medgetts ett undantag ska utföra regelbundna analyser av jordens kväve- och fosforhalter för att garantera korrekt gödsling.
Jordprover och jordanalyser ska genomföras minst vart fjärde år för varje område inom gården som är likartat i fråga om växtföljd och markförhållanden.
Minst en analys per fem hektar mark ska göras.
Resultat från jordanalyser av kväve- och fosforhalter ska finnas tillgängliga på den gård som medges undantag.
7. Stallgödsel får inte spridas under hösten före vallodling.
8. På varje gård med vall och bete som medges ett undantag ska lantbrukaren säkerställa att fosforbalansen, beräknad med den metod som fastställs av den behöriga myndigheten, inte har ett överskott som överstiger 10 kg fosfor per hektar och år.
Artikel 6
Brukningsmetoder
1. Minst 80 % av den areal inom gården som är disponibel för stallgödselspridning ska vara vall eller betesmark.
2. Jordbrukare som medges ett enskilt undantag ska vidta följande åtgärder:
a)
Tillfällig vall ska plöjas på våren.
b)
Brytning av vall ska på alla jordarter omedelbart följas av en gröda med stort kvävebehov.
c)
Växtföljden får inte innehålla baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve.
3. Bestämmelserna i punkt 2 c ska dock inte gälla för klöver i vall med mindre än 50 % klöver eller andra baljväxter med insådd av gräs.
Artikel 7
Övriga åtgärder
Detta undantag ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder som krävs för att följa övrig EU-miljölagstiftning.
Artikel 8
Övervakning
1. Den behöriga myndigheten ska se till att kartor över andelen gårdar med vall och bete, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av ett enskilt undantag i varje område samt kartor över lokal markanvändning utarbetas och uppdateras varje år.
2. Övervakning av jord, ytvatten och grundvatten ska ske för insamling av uppgifter om kväve- och fosforhalter i markvatten, om mineralkväve i markprofilen och om nitrathalter i grund- och ytvatten, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden. Övervakningen ska göras på gårdsnivå och inom avrinningsområden med jordbruksövervakning. Övervakningsstationerna ska omfatta de viktigaste jordarterna, intensitetsnivåerna, gödslingsmetoderna och grödorna.
3. En stärkt vattenövervakning ska genomföras i avrinningsområden som ligger nära mycket känsliga vattenförekomster.
4. På gårdar som medges ett enskilt undantag ska undersökningar av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder genomföras. Information och uppgifter som samlats in från de näringsämnesanalyser som avses i artikel 5.6 och den övervakning som avses i punkt 2 i denna artikel ska användas för modellbaserade beräkningar av omfattningen av nitrat- och fosforförluster från de gårdar som medges undantag.
Artikel 9
Kontroller
1. De behöriga myndigheterna ska se till att alla ansökningar om undantag genomgår en administrativ kontroll. Om kontrollen ger vid handen att villkoren i artiklarna 5 och 6 inte är uppfyllda ska den sökande informeras. I sådana fall ska ansökan anses ha avslagits.
2. Det ska upprättas ett fältkontrollprogram grundat på riskanalys samt på resultat från tidigare års kontroller och resultat från allmänna stickprovskontroller av tillämpningen av lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG. Fältkontroller ska göras på minst 5 % av de gårdar som omfattas av ett enskilt undantag och avse de villkor som anges i artiklarna 5 och 6 i detta beslut. Om kontrollen visar att villkoren inte har uppfyllts ska den sökande informeras. Denna information ska beaktas när det fattas beslut om att godkänna ansökan om undantag för nästa år.
3. De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att de gårdar som har beviljats undantag enligt detta beslut uppfyller villkoren i det.
Artikel 10
Rapportering
De behöriga myndigheterna ska senast i juni varje år lämna in en rapport med följande information:
1.
Kartor som visar andelen gårdar, andelen djur och andelen jordbruksmark (uttryckt i procent) som omfattas av enskilda undantag i varje område samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 8.1.
2.
Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrathalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 8.2.
3.
Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i markvattnet och mineralkväve i markprofilen, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 8.2.
4.
En sammanfattning och utvärdering av uppgifter som har samlats in vid den stärkta vattenövervakningen, i enlighet med artikel 8.3.
5.
Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 8.4.
6.
Resultaten av modellbaserade beräkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från gårdar som omfattas av ett enskilt undantag, i enlighet med artikel 8.4.
7.
En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om gårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontroller och fältkontroller som avses i artikel 9.1 och 9.2.
Artikel 11
Tillämpning
Detta beslut ska tillämpas inom ramen för SR 2014 No 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014.
Detta beslut ska upphöra att gälla den 31 december 2018.
Artikel 12
Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.
Utfärdat i Bryssel den 9 februari 2015.