РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1285/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за изграждане и експлоатация на европейските навигационни спътникови системи и за отмяна на Регламент (ЕО) № 876/2002 на Съвета и на Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
Европейската политика в областта на спътниковата навигация има за цел да осигури на Съюза две навигационни спътникови системи, а именно създадената по програма „Галилео“ система и системата EGNOS (наричани по-долу „системите“). Тези системи са резултат съответно от програмите „Галилео“ и EGNOS. Всяка една от двете инфраструктури е съставена от спътници и мрежа от наземни станции.
(2)
Програмата „Галилео“ има за цел изграждането и експлоатацията на първата инфраструктура за спътникова навигация и позициониране, проектирана специално за граждански цели, която може да бъде използвана от широк кръг участници от публичния и частния сектор в Европа и по целия свят. Създадената по програмата „Галилео“ система функционира независимо както от другите съществуващи системи, така и от тези, които биха могли да бъдат създадени, като по този начин допринася, наред с другото, за стратегическата самостоятелност на Съюза, както беше подчертано от Европейския парламент и от Съвета.
(3)
Програмата EGNOS има за цел подобряване на качеството на отворените сигнали от съществуващите глобални навигационни спътникови системи (ГНСС), както и тези от отворените услуги, предлагани от системата, създадена по програмата „Галилео“, когато има такива. Услугите, предоставяни по програмата EGNOS, следва да покриват като приоритет териториите на държавите-членки, географски разположени в Европа, включващи за тази цел и Азорските острови, Канарските острови и Мадейра.
(4)
Европейският парламент, Съветът, Европейският икономически и социален комитет и Комитетът на регионите оказваха последователно пълна подкрепа за програмите „Галилео“ и EGNOS.
(5)
Тъй като програмите „Галилео“ и EGNOS се намират в напреднал етап на развитие, в резултат на което системите са във фаза на експлоатация, е необходим специален правен инструмент, за да се отговори на потребностите им, по-специално по отношение на ръководството и сигурността, да се съобрази изискването за добро финансово управление и да насърчи използването на системите.
(6)
Системите са инфраструктури, изградени като трансевропейски мрежи, чието използване значително надхвърля националните граници на държавите-членки. Освен това предлаганите чрез тези системи услуги допринасят за широк кръг икономически и социални дейности, включително разработването на трансевропейски мрежи в областта на транспортната, далекосъобщителната и енергийната инфраструктура.
(7)
Програмите „Галилео“ и EGNOS са инструмент на промишлената политика и част от стратегията „Европа 2020“, както е изтъкнато в съобщението на Комисията от 17 ноември 2010 г., озаглавено „Интегрирана индустриална политика за ерата на глобализацията. Извеждане на преден план на конкурентоспособността и устойчивото развитие“. Програмите са посочени и в съобщението на Комисията от 4 април 2011 г.„Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“. Тези програми осигуряват многобройни ползи за икономиката и гражданите на Съюза, чиято обща стойност се изчислява на около 130 милиарда евро за периода 2014-2034 г.
(8)
Все по-голям брой стопански сектори, по-специално транспортът, далекосъобщенията, селското стопанство и енергетиката, все повече използват навигационни спътникови системи. Публичните органи също могат да се възползват от тези системи в различни области, като услуги за спешна помощ, полиция, управление на кризи или управление на границите. Развитието на използването на навигационни спътникови системи носи огромни ползи за стопанството, обществото и околната среда. Тези социално-икономически ползи се подразделят в три основни категории: преки ползи, произтичащи от разрастването на космическия пазар, преки ползи, произтичащи от разрастването на пазара надолу по веригата на основани на ГНСС приложения и услуги, и косвени ползи, произтичащи от появата на нови приложения или трансфер на технологии в други сектори, които разкриват нови пазарни възможности в други сектори, увеличават производителността в промишлеността като цяло и носят ползи за обществото, като водят до намаляване на замърсяването на околната среда или като подобряват нивата на безопасност и сигурност.
(9)
Следователно е важно Съюзът да подкрепя разработването на приложения и услуги, основани на системите. Това ще позволи на гражданите на Съюза да извлекат ползи от системите и ще осигури запазването на общественото доверие в програмите „Галилео“ и EGNOS. Подходящият инструмент за финансиране на научноизследователските и иновационните дейности, свързани с разработването на основани на ГНСС приложения, е Хоризонт 2020 - рамкова програма за научни изследвания и иновации („Хоризонт 2020“), установена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2). Въпреки това една много конкретна част от научноизследователските и развойните дейности нагоре по веригата следва да се финансира от бюджета, разпределен за програмите „Галилео“ и EGNOS съгласно настоящия регламент, когато тези дейности засягат основни елементи като чипсетове и приемници, функциониращи чрез „Галилео“, което ще улесни разработването на приложения между различните стопански сектори. Такова финансиране обаче не следва да излага на риск разгръщането или експлоатацията на инфраструктурите, създадени в рамките на програмите.
(10)
Предвид нарастващото използване на спътниковата навигация в многобройни области на дейност е възможно прекъсването в предоставянето на услугите да доведе до значителни вреди за съвременното общество и до загуби за много икономически оператори. Освен това, поради стратегическото си измерение навигационните спътникови системи представляват чувствителни инфраструктури, които могат да са обект на недобросъвестно използване. Тези фактори могат да засегнат сигурността на Съюза, неговите държави-членки и неговите граждани. По тази причина изискванията по отношение на сигурността следва да се отчитат при проектирането, развитието, разгръщането и експлоатацията на инфраструктурите, създадени по програмите „Галилео“ и EGNOS в съответствие със стандартната практика.
(11)
Програмата „Галилео“ включва вече приключила фаза на дефиниране, фаза на развитие и валидиране, която продължава до 2013 г., фаза на разгръщане, започнала през 2008 г. и която следва да завърши през 2020 г., и фаза на експлоатация, която следва постепенно да започне от 2014-2015 г., така че цялата система да бъде напълно работеща през 2020 г. Първите четири работещи спътника бяха изградени и изстреляни по време на фазата на развитие и валидиране, а пълната конфигурация от спътници следва да бъде завършена по време на фазата на разгръщане и да бъде допълвана по време на фазата на експлоатация. Свързаната с тях наземна инфраструктура следва да бъде разработвана и експлоатирана в съответствие с това.
(12)
Програмата EGNOS е във фаза на експлоатация от обявяването за работещи на отворената услуга и услугата за безопасност на човешкия живот по тази програма- съответно през октомври 2009 г. и март 2011 г. При спазване на ограниченията от техническо и финансово естество и въз основа на международни споразумения, географското покритие на услугите, предоставяни чрез системата EGNOS, може да се разшири до други райони на света, и по-специално до териториите на държавите кандидатки, на трети държави, които са асоциирани към инициативата за Единно европейско небе, и на държавите в рамките на Европейската политика за съседство. Това разширяване към други райони на света не следва обаче да се финансира от бюджетните кредити, предназначени за програмите „Галилео“ и EGNOS съгласно Регламент (ЕС,Евратом)) № 1311/2013 на Съвета (3) и не следва да забавя разширяването на покритието на териториите на държавите-членки, които са географски разположени в Европа.
(13)
Първоначалният проект за услугата за безопасност на човешкия живот в рамките на програмата „Галилео“, предвидена в Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета (4), беше променен, за да се осигури оперативна съвместимост с други ГНСС, да се отговори ефективно на потребностите на ползвателите, свързани с безопасността на човешкия живот, и да се намалят сложността, рисковете и разходите за необходимата инфраструктура.
(14)
За да се увеличи в максимална степен използването на услугата за безопасност на човешкия живот в рамките на програмата EGNOS, тя следва да се предоставя, без да се начисляват преки такси на ползвателите. Публично регулираната услуга ("public regulated service" -"PRS"), създадена по програмата "Галилео", също следва да се предоставя безплатно на следните ползватели на PRS по смисъла на Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (5): държавите-членки, Съветът, Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и надлежно оправомощени агенции на Съюза. Липсата на такси не следва да бъде разбирана като засягаща разпоредбите относно разходите за дейността на компетентния орган за PRS, предвидени в Решение № 1104/2011/ЕС.
(15)
За да се оптимизира използването на предоставяните услуги, системите, мрежите и услугите, получени по програмите „Галилео“ и EGNOS, следва да са съгласувани и оперативно съвместими помежду си и, доколкото е възможно -с други навигационни спътникови системи и с конвенционалните средства за навигация, когато тази съгласуваност и оперативна съвместимост са предвидени в международно споразумение, без при това да се засяга целта за стратегическа самостоятелност.
(16)
Тъй като по принцип програмите „Галилео“ и EGNOS изцяло се финансират от Съюза, следва да се предвиди, че Съюзът е собственик на всички материални или нематериални активи, създадени или разработени по тези програми. За да бъдат спазени в пълна степен основните права в областта на собствеността, следва да се постигнат необходимите договорености със сегашните собственици, по-специално относно основните елементи на инфраструктурите и тяхната сигурност. Следва да е ясно, че разпоредбите относно собствеността върху нематериални активи, предвидени в настоящия регламент, не се прилагат за неимуществените права, които са непрехвърлими съгласно приложимото национално право. Тази собственост на Съюза не следва да засяга възможността Съюзът, в съответствие с настоящия регламент и когато това е целесъобразно с оглед всеки конкретен случай, да предоставя тези активи на трети лица или да се разпорежда с тях. По-специално, Съюзът следва да може да прехвърля на трети лица права върху интелектуална собственост, произтичащи от работата по програмите „Галилео“ и EGNOS, или да предоставя на трети лица лицензии във връзка с тях. За да се улесни приемането на спътниковата навигация на пазара, е необходимо да се гарантира по-специално, че трети лица могат да използват оптимално правата върху интелектуална собственост, произтичащи от програмите „Галилео“ и EGNOS, които принадлежат на Съюза, включително в социално-икономически план.
(17)
Разпоредбите относно собствеността на настоящия регламент не засягат активи, създадени или разработени извън програмите „Галилео“ и EGNOS. Тези активи може обаче в някои случаи да се окажат важни за резултатите от програмите. За да насърчи разработването на нови технологии извън програмите „Галилео“ и EGNOS, Комисията следва да насърчава трети лица да предоставят на вниманието ѝ нематериални активи от значение и, когато това би било от полза за програмите, да се договоря условия за подходящото използване на тези активи.
(18)
Фазите на разгръщане и експлоатация на програмата „Галилео“ и фазата на експлоатация на програмата EGNOS следва да бъдат изцяло финансирани от Съюза. Въпреки това, в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (6) държавите-членки следва да имат възможност да предоставят на програмите „Галилео“ и EGNOS допълнително финансиране или непарични вноски въз основа на подходящи споразумения, за да се финансират допълнителни програмни елементи във връзка с евентуалните специфични цели на съответните държави-членки. Трети държави и международни организации също следва да могат да допринасят за програмите.
(19)
За да се гарантира непрекъснатост и стабилност на програмите „Галилео“ и EGNOS и предвид европейското им измерение и присъщата им европейска добавена стойност, е необходимо достатъчно и последователно финансиране за периодите на финансово планиране. Също така е необходимо да се посочи сумата, необходима през периода между 1 януари 2014 г. и 31 декември 2020 г. за финансиране на приключването на фазите на разгръщане програмата „Галилео“, както и на фазата на експлоатацията на програмите „Галилео“ и EGNOS.
(20)
С Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 бе разпределена максимална сума от 7 071,73 милиона евро по текущи цени за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. за финансиране на дейностите във връзка с програмите „Галилео“ и EGNOS. За по-голяма яснота и за улесняване на контрола върху разходите, цялата сума следва да бъде разбита по различни категории. Въпреки това, за осигуряване на гъвкавост и за да се гарантира нормалното изпълнение на програмите, Комисията следва да може да преразпределя финансови средства от една категория в друга. Дейностите по програмата следва да включват също така защитата на системите и тяхното функциониране, включително при изстрелването на спътници. Във връзка с това участието в разходите за услугите, които могат да осигурят тази защита, би могло да се финансира от определения за програмите „Галилео“ и EGNOS бюджет, доколкото това е възможно при стриктно управление на разходите и при пълно съобразяване на максималната сума, установена в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Такова участие следва да се използва само за предоставяне на данни и услуги, но не и за закупуването на инфраструктура. За непрекъснатост на програмите „Галилео“ и EGNOS в настоящия регламент е предвиден финансов пакет, който трябва да представлява основна референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и доброто финансово управление (7) за Европейския парламент и Съвета по време на годишната бюджетна процедура.
(21)
В настоящия регламент следва да се уточнят дейностите, за които се отпускат бюджетните кредити на Съюза, разпределени за програмите „Галилео“ и EGNOS за периода 2014-2020 г. Тези бюджетни кредити следва да се отпускат основно за дейностите във връзка с фазата на разгръщане на програмата „Галилео“, включително дейностите по управление и наблюдение на тази фаза, както и за дейностите във връзка с експлоатацията на системата, създадена по програмата „Галилео“, включително за предварителни или подготвителни дейности по фазата на експлоатация на тази програма, както и за дейности във връзка с фазата на експлоатация на системата EGNOS. Те следва да се отпускат и за финансиране на определени други дейности, необходими за управлението и постигането на целите на програмите „Галилео“ и EGNOS, и по-специално в подкрепа на научни изследвания и разработване на основни елементи, например чипсетове и приемници, функциониращи чрез „Галилео“, включително, когато е целесъобразно, подходящи софтуерни модули за наблюдение на позиционирането и целостта. Тези елементи съставляват интерфейс между услугите, предлагани от инфраструктурите и приложенията надолу по веригата, и улесняват разработването на приложения в различни стопански сектори. Разработването им действа като катализатор за увеличаването на социалните и икономическите ползи от програмите, тъй като улеснява приемането на предлаганите услуги на пазара. Комисията следва ежегодно да докладва на Европейския парламент и Съвета относно прилаганата стратегия за управление на разходите.
(22)
Важно е да се отбележи, че в прогнозните инвестиционни и експлоатационни разходи за системите за периода 2014-2020 г. не са отчетени непредвидените финансови задължения, които може да се наложи Съюзът да поеме, по-специално свързаните със задължения, произтичащи от изпълнението на услугите или собствеността на Съюза върху системите, особено във връзка с неизправности на системите. Тези задължения са предмет на специален анализ от страна на Комисията.
(23)
Също така следва да се посочи, че бюджетните ресурси, предвидени с настоящия регламент, не покриват дейностите, финансирани със средства, разпределени за „Хоризонт 2020“, като например тези, които са свързани с разработването на произтичащи от системите приложения. Тези дейности ще спомогнат да се оптимизира използването на услугите, предоставяни в рамките на програмите „Галилео“ и EGNOS, да се осигури добра възвращаемост на инвестициите на Съюза от гледна точка на социалните и икономическите ползи и да се увеличат знанията, които имат предприятията от Съюза за технологията за спътникова навигация. Комисията следва да осигури прозрачност и яснота по отношение на различните източници на финансиране на отделните аспекти на програмите.
(24)
Освен това приходите от системите, произтичащи по-специално от търговската услуга, предоставяна от системата, установена по програмата „Галилео“, следва да се получават от Съюза, за да може той да получи частична компенсация за предходните си инвестиции, като тези приходи следва да се използват в подкрепа на целите на програмите „Галилео“ и EGNOS. Освен това в договорите, сключени със субекти от частния сектор, може да се предвиди механизъм за разделяне на приходите.
(25)
За да се избегнат превишаването на разходите и закъсненията, които препятстваха напредъка на програмите „Галилео“ и EGNOS през изминалите години, е необходимо да се увеличат усилията за контрол на рисковете, които биха могли да доведат до допълнителни разходи и/или закъснения, в съответствие с изискванията на Европейския парламент, изложени в Резолюция от 8 юни 2011 г. относно междинния преглед на европейските програми за спътникова навигация: оценка на прилагането, бъдещи предизвикателства и финансови перспективи (8) и в заключенията на Съветаот 31 март 2011 г. и посочени в съобщението на Комисията от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за стратегията „Европа 2020“.
(26)
Доброто публично управление на програмите „Галилео“ и EGNOS изисква на първо място стриктно разпределение на отговорностите и задачите, по-специално между Комисията, Европейската агенция за ГНСС и Европейската космическа агенция (ЕКА), и, на второ място, постепенно адаптиране на управлението към оперативните потребности на системите.
(27)
Тъй като Комисията представлява Съюза, който по принцип самостоятелно осигурява финансирането на програмите „Галилео“ и EGNOS и е собственик на системите, тя следва да отговаря за напредъка по програмите и за общия надзор върху тях. Тя следва да управлява финансовите средства, разпределени за програмите съгласно настоящия регламент, да следи за изпълнението на всички дейности по програмите и да осигурява ясно разпределение на отговорностите и задачите, по-специално между Европейската агенция за ГНСС и ЕКА. За целта, освен задачите, свързани с тези общи отговорности и другите задачи, които са ѝ възложени съгласно настоящия регламент, на Комисията следва да се възложат специфични задачи. За да се оптимизират ресурсите и компетентността на отделните участници, Комисията следва да може да делегира определени задачи чрез споразумения за делегиране съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(28)
Предвид значението за програмите „Галилео“ и EGNOS на наземната инфраструктура на системите и въздействието ѝ върху сигурността им, определянето на местоположението на тази инфраструктура следва да бъде една от специфичните задачи, възложени на Комисията. За разгръщането на наземната инфраструктура на системите следва да продължи да се прилага открит и прозрачен процес. Местоположението на тази инфраструктура следва да бъде определено, като се отчитат ограниченията от географско и техническо естество, свързани с оптималното географско разпределение на наземната инфраструктура и евентуалното наличие на съществуващи съоръжения и оборудване, подходящи за съответните задачи, както и като се съобразят потребностите от гледна точка на сигурността на всяка наземна станция, както и националните изисквания за сигурност на всяка държава-членка.
(29)
Европейската агенция за ГНСС беше създадена с Регламент (ЕС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета (9), за да се постигнат целите на програмите „Галилео“ и EGNOS и за да се изпълняват определени задачи във връзка с напредъка по тези програмите. Тя е агенция на Съюза, за която в качеството ѝ на орган по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 се прилагат задълженията, приложими към агенциите на Съюза. Следва да ѝ се възложат определени задачи във връзка със сигурността на програмите и с възможното ѝ определяне за компетентен орган за PRS. Тя следва също така да допринася за популяризирането и пазарната реализация на системите, включително чрез установяване на връзка с ползвателите и потенциалните ползватели на услугите, предлагани по програмите „Галилео“ и EGNOS, и следва да събира информация относно техните изисквания и тенденциите на пазара на спътниковата навигация. Освен това тя следва да изпълнява задачи, които Комисията ѝ възлага с едно или повече споразумения за делегиране, обхващащи други различни специфични задачи във връзка с програмите, по-специално задачи, свързани с фазата на експлоатация на системите, включително оперативното управление на програмите, популяризиране на приложенията и услугите на пазара на спътниковата навигация и насърчаване на разработването на основни елементи, свързани с програмите. Тези споразумения за делегиране следва да включват общите условия за управление на финансовите средства, отпуснати на Европейската агенция за ГНСС, за да може като представител на Съюза Комисията да упражнява в пълна степен правомощията си за контрол.
Прехвърлянето на Европейската агенция за ГНСС на отговорността за задачи, свързани с оперативното управление на програмите „Галилео“ и EGNOS и тяхната експлоатация, следва да бъде постепенно и да зависи от успешното приключване на подходящ преглед във връзка с прехвърлянето, както и от готовността на Европейската агенция за ГНСС да поеме такива задачи, за да се гарантира непрекъснатост на програмите. За програмата EGNOS това прехвърляне следва да се осъществи на 1 януари 2014 г., а за програмата „Галилео“ то се очаква през 2016 г.
(30)
За фазата на разгръщане на програмата „Галилео“ Съюзът следва да сключи с ЕКА споразумение за делегиране, в което се определят задачите на ЕКА в тази фаза. Комисията като представител на Съюза следва да положи всички възможни усилия за сключване на споразумението за делегиране в рамките на шест месеца след началната дата на прилагане на настоящия регламент. Споразумението за делегиране следва по-специално да включва общите условия за управление на финансовите средства, отпуснати на ЕКА, за да може Комисията да упражнява в пълна степен правомощията си за контрол. Що се отнася до дейностите, които изцяло се финансират от Съюза, тези условия следва да осигуряват степен на контрол, сравнима с тази, която би се изисквала, ако ЕКА беше агенция на Съюза.
(31)
За фазата на експлоатация на програмите „Галилео“ и EGNOS Европейската агенция за ГНСС следва да сключи с ЕКА работни споразумения, в които се посочват задачите на последната при разработването на следващите поколения системи и оказването на техническа подкрепа във връзка със съществуващото поколение системи. Тези споразумения следва да са в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Те не следва да уреждат ролята на ЕКА по отношение на дейности, свързани с научните изследвания и технологиите, нито ранните фази на дейности по развитие и изследователски дейности във връзка с инфраструктури по програмите EGNOS и „Галилео“. Тези дейности следва да се финансират извън бюджета, определен за програмите, например с финансови средства, разпределени за „Хоризонт 2020“.
(32)
Отговорността за напредъка по програмите „Галилео“ и EGNOS включва по-специално отговорността за сигурността на самите програми, както и на системите и експлоатацията им. Освен в случаите на прилагане на Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (10), което е необходимо да се преразгледа, за да се отразят промените в програмите „Галилео“ и EGNOS, тяхното управление и измененията в Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз, внесени с Договора от Лисабон, Комисията отговаря за сигурността, дори ако определени задачи във връзка със сигурността се възложат на Европейската агенция за ГНСС. По-специално Комисията отговаря за създаването на механизмите за осигуряване на подходяща координация между отделните субекти, които отговарят за сигурността.
(33)
При прилагането на настоящия регламент по свързани със сигурността въпроси Комисията следва да се консултира със съответните експерти по сигурността на държавите-членки.
(34)
Предвид особения експертен опит, с който разполага ЕСВД, и редовните ѝ контакти с администрациите на трети държави и международни организации, тя е в състояние да подпомага Комисията при изпълнението на някои от нейните задачи във връзка със сигурността на системите и програмите „Галилео“ и EGNOS в областта на външните отношения, в съответствие с Решение 2010/427/ЕС на Съвета (11). Комисията следва да гарантира, че ЕСВД участва пълноценно в дейността по изпълнението на задачите във връзка със сигурността в областта на външните отношения. За тази цел на ЕСВД следва да се предостави цялата необходима техническа подкрепа.
(35)
За да се гарантира сигурността на информационния поток, в рамките на настоящия регламент съответните разпоредби относно сигурността следва да осигуряват степен на защита на класифицираната информация на ЕС, равностойна на степента, осигурена с правилата относно сигурността, установени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията (12), и с правилата на Съвета относно сигурността, установени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (13). Всяка държава-членка следва да гарантира, че националните ѝ разпоредби относно сигурността се прилагат към всички физически лица, пребиваващи на нейна територия, и към всички правни образувания, установени на нейна територия, които обработват класифицирана информация във връзка с програмите „Галилео“ и EGNOS. Правилата на ЕКА относно сигурността и Решението от 15 юни 2011 г. на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (14) следва да се считат за равностойни на правилата, установени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом, и с правилата относно сигурността, установени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС.
(36)
Настоящият регламент не засяга нито действащите, нито бъдещите правила относно достъпа до документи, приети в съответствие с член 15, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Освен това настоящият регламент не следва да се тълкува като налагащ задължение на държавите-членки да не спазват конституционните си изисквания относно достъпа до документи.
(37)
За да се разпределят финансовите средства, които Съюзът е отпуснал за програмите „Галилео“ и EGNOS до определен таван, който Комисията следва да не надвишава, следва да се прилагат ефективни процедури за възлагане на обществени поръчки и по-специално да се сключват договори, договорени по начин, позволяващ да се гарантира оптимално използване на ресурсите, предоставяне на услуги със задоволително качество, нормално изпълнение на програмите, добро управление на риска и спазване на предложения график. Съответните възлагащи органи следва да положат необходимите усилия, за да спазят тези изисквания.
(38)
Тъй като по принцип програмите „Галилео“ и EGNOS ще бъдат финансирани от Съюза, при възлагането на обществени поръчки в рамките на тези програми следва да се спазват правилата на Съюза в областта на обществените поръчки и да се цели преди всичко да се получат максимални ползи от вложените парични средства, да се контролират разходите, да се намали рискът, да се повиши ефективността и да се намалят случаите на зависимост от един доставчик. Следва да се осигури свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на доставки и балансирани възможности за участие на отрасъла на всички нива, включително на новите участници и на малките и средните предприятия (МСП). Следва да се избягват възможните злоупотреби с господстващо положение или дългосрочната зависимост само от един доставчик. За да се намалят рисковете във връзка с програмите, да се избегне зависимостта само от един доставчик и да се гарантира по-добър общ контрол върху програмите и техните разходи и график, е важно да се използва повече от един източник на доставки, доколкото е целесъобразно. Освен това развитието на европейската промишленост следва да се запази и да се насърчава във всички области, свързани със спътниковата навигация в съответствие с международните споразумения, по които Съюзът е страна. Рискът от лошо изпълнение или от неизпълнение на договорите следва да се намали във възможно най-голяма степен. За тази цел изпълнителите следва да покажат последователни резултати при изпълнението на договорите от тяхна страна по отношение на поетите задължения и срока на договорите. Следователно възлагащите органи следва, когато е целесъобразно, да определят изискванията, свързани с надеждността на доставките и предоставянето на услуги.
Освен това при закупуване на стоки и услуги с чувствителен характер възлагащите органи може да поставят конкретни изисквания във връзка с тези покупки, по-специално с цел осигуряване на сигурността на информацията. Отраслите на Съюза следва да имат възможност да използват източници извън Съюза за определени елементи и услуги при доказани явни значителни предимства по отношение на качеството и разходите, като обаче се вземат предвид стратегическият характер на програмите и изискванията на Съюза в областта на сигурността и контрола върху износа. Целесъобразно е да се използват инвестициите в публичния сектор, промишления опит и компетентност, включително придобитите по време на фазите на дефиниране и на развитие и валидиране на програмите, като същевременно се гарантира съблюдаването на правилата във връзка със състезателния характер на процедурите за възлагане на обществени поръчки.
(39)
С цел да се подобри оценяването на общите разходи за даден продукт, услуга или работа, предмет на процедура за възлагане на обществена поръчка, включително дългосрочните им оперативни разходи, по време на процедурата следва да бъдат отчитани, когато е целесъобразно, общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугата или работата, предмет на процедурата, посредством използването на подход, основан на икономическата ефективност, например оценка на разходите за целия жизнен цикъл, когато се цели възлагане въз основа на критерия за икономически най-изгодната оферта. За тази цел възлагащият орган следва да се увери, че методиката, предназначена за изчисляване на разходите за полезния жизнен цикъл на даден продукт, услуга или работа, е изрично посочена в тръжната документация или в обявлението за процедура за възлагане на обществена поръчка и позволява проверка на точността на информацията, предоставена от оферентите.
(40)
Спътниковата навигация е комплексна технология, която непрекъснато се променя. Това води до несигурност и рискове за договорите за обществени поръчки, сключени в рамките на програмите „Галилео“ и EGNOS, тъй като тези договори могат да включват дългосрочен ангажимент във връзка с оборудване или предоставяне на услуги. Тези особености налагат да се предвидят конкретни мерки в областта на обществените поръчки, които да се прилагат в допълнение на правилата по Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Така възлагащият орган следва да може да възстанови условията на равнопоставеност, когато преди обявлението за процедура за възлагане на обществена поръчка едно или няколко предприятия разполагат с повече информация за дейностите, свързани със съответната обществена поръчка. Също така следва да е възможно да се възложи обществена поръчка под формата на обществена поръчка с условни етапи, да се въведе възможността за внасяне, при определени условия, на изменение в договора за обществена поръчка в хода на неговото изпълнение или дори да се наложи минимална степен на използване на подизпълнители. На последно място, поради технологичната несигурност, която характеризира програмите „Галилео“ и EGNOS, цената на обществените поръчки не може винаги точно да се изчисли и поради това се оказва уместно да се сключват договори със специална форма, в които не се определя твърда и окончателна цена и се включват клаузи за защита на финансовите интереси на Съюза.
(41)
Следва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) държавите-членки следва да се въздържат от всякакви мерки, които биха могли да застрашат програмите „Галилео“ и EGNOS или услугите. Следва също така да се посочи ясно, че съответните държави-членки следва да вземат всички необходими мерки, за да гарантират защитата на наземните станции, установени на тяхна територия. Освен това държавите-членки и Комисията следва да работят заедно и със съответните международни органи и регулаторни органи за осигуряване и защита на радиочестотния сектор, необходим за системата, установена по програмата „Галилео“, което да позволи пълното разработване и прилагане на приложенията, основани на тази система в съответствие с Решение № 243/2012/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (15).
(42)
Предвид глобалния характер на системите е от ключово значение Съюзът да сключва споразумения с трети държави и международни организации в рамките на програмите „Галилео“ и EGNOS в съответствие с член 218 от ДФЕС, по-специално за да се осигури нормалното им изпълнение, да се решат някои въпроси, свързани със сигурността и таксите, да се оптимизират услугите, предоставяни на гражданите на Съюза, и да се отговори на потребностите на трети държави и международни организации. Също така е удачно съществуващите споразумения да се адаптират към напредъка на програмите „Галилео“ и EGNOS, когато това се налага. При изготвянето или прилагането на тези споразумения Комисията може да използва помощта на ЕСВД, ЕКА и Европейската агенция за ГНСС в рамките на задачите, които са им възложени съгласно настоящия регламент.
(43)
Следва да се потвърди, че за изпълнението на някои от своите задачи, които не са от регулаторен характер, Комисията може да се обръща за техническа помощ към определени външни лица, ако и доколкото това е необходимо. И другите субекти, участващи в публичното управление на програмите „Галилео“ и EGNOS, могат да се ползват от тази техническа помощ при изпълнение на задачите, които са им възложени с настоящия регламент.
(44)
Съюзът се основава на зачитането на основните права, като по-специално членове 7 и 8 от Хартата на основните права на Европейския съюз изрично признават основното право на неприкосновеност на личния живот и на защита на личните данни. Следва да се осигури защитата на личните данни и личния живот в рамките на програмите „Галилео“ и EGNOS.
(45)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани през целия цикъл на разходите с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередностите, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани финансови средства, а при необходимост - чрез административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(46)
Необходимо е да се гарантира, че Европейският парламент и Съветът са редовно информирани за изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS, по-специално по отношение на управлението на риска, разходите, сроковете и резултатите. Освен това Европейският парламент, Съветът и Комисията ще провеждат срещи в рамките на междуинституционалната група за „Галилео“ в съответствие със съвместната декларация относно междуинституционалната група за „Галилео“, публикувана заедно с настоящия регламент.
(47)
Комисията следва да извършва оценки, основани на договорени показатели, за оценяване на ефективността и ефикасността на мерките, предприети за постигане на целите на програмите „Галилео“ и EGNOS.
(48)
За да се обезпечи сигурността на системите и тяхното функциониране, на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС по отношение на първостепенните цели, необходими за гарантиране на сигурността на системите и тяхното функциониране. От особено значение е Комисията да провежда съответните консултации по време на подготвителната си работа, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да гарантира едновременното и своевременното предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(49)
За да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (16).
(50)
Тъй като доброто публично управление налага единно управление на програмите „Галилео“ и EGNOS, ускорен процес на вземане на решения и равен достъп до информация, представителите на Европейската агенция за ГНСС и ЕКА следва да могат да участват като наблюдатели в работата на Комитета за европейските програми за ГНСС (наричан по-долу „Комитетът“), създаден, за да подпомага Комисията. По същите съображения представителите на трети държави или международни организации, сключили международно споразумение със Съюза, следва да могат да участват в работата на Комитета при спазване на определени ограничения, свързани със сигурността, и в съответствие с условията, предвидени в споразумението. Тези представители на Европейската агенция за ГНСС, ЕКА, трети държави и международни организации нямат право на участие при гласуването в Комитета.
(51)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването и експлоатацията на навигационни спътникови системи, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, защото надхвърля финансовите и техническите възможности на всяка една отделна държава-членка, и следователно, поради неговия обхват и последици, може да бъде постигната по-добре с действия на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(52)
Съвместното предприятие „Галилео“, създадено с Регламент (ЕО) № 876/2002 (17) преустанови дейността си на 31 декември 2006 г. Поради това Регламент (ЕО) № 876/2002 следва да бъде отменен.
(53)
Предвид необходимостта от оценка на програмите „Галилео“ и EGNOS, мащаба на измененията, които трябва да се внесат в Регламент (ЕО) № 683/2008, и от съображения за яснота и правна сигурност Регламент (ЕО) № 683/2008 следва да бъде отменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се определят правилата за въвеждане и експлоатация на системите по европейските програми за спътникова навигация, по-специално правилата, които се отнасят до управлението и финансовото участие на Съюза.
Член 2
Европейски системи и програми за спътникова навигация
1. Европейските програми за спътникова навигация „Галилео“ и EGNOS обхващат всички дейности, необходими за дефиниране, развитие, валидиране, изграждане, експлоатация, обновяване и усъвършенстване на европейските навигационни спътникови системи, а именно системата, установена по програмата „Галилео“, и системата EGNOS, и всички дейности за обезпечаване на сигурността им и оперативната съвместимост.
Тези програми също така целят максимално увеличаване на социално-икономическите ползи от европейските навигационни спътникови системи, по-специално чрез насърчаване на използването на системите и подкрепа за разработването на приложения и услуги, основани на тези системи.
2. Установената по програмата „Галилео“ система представлява система за граждански цели под граждански контрол и е независима инфраструктура на глобалната навигационна спътникова система (ГНСС), която се състои от конфигурация от спътници и глобална мрежа от наземни станции.
3. Система EGNOS представлява инфраструктура на регионална навигационна спътникова система, която наблюдава и коригира отворените сигнали, излъчвани от съществуващите глобални навигационни спътникови системи, както и сигналите от отворената услуга, предлагана от системата, създадена по програма „Галилео“, когато има такива. Тя се състои от наземни станции и няколко транспондера, инсталирани на геостационарни спътници.
4. Специфичните цели на програмата „Галилео“ са да се гарантира, че сигналите, излъчвани от установената по тази програма система, могат да се използват за изпълнение на следните функции:
а)
предлагане на отворена услуга („open service“ - „OS“), която е безплатна за ползвателите и предоставя информация за позициониране и синхронизация, предназначена главно за масовите приложения на спътниковата навигация;
б)
принос, посредством сигналите на отворената система на „Галилео“ и/или съвместно с други навигационни спътникови системи, към услугите за наблюдение на целостта, насочени към ползватели на приложения, свързани с безопасността на човешкия живот, в съответствие с международните стандарти;
в)
предлагане на търговска услуга („commercial service“ - „CS“) за развитие на приложения за професионални или търговски цели чрез подобрени резултати и на данни, чиято добавена стойност надхвърля тази на данните, осигурени от отворената услуга;
г)
предлагане на публично регулирана услуга ("public regulated service" - „PRS“), запазена за оправомощени от правителствата ползватели, за приложения с чувствителен характер, които изискват висока степен на непрекъснатост на услугата, безплатно за държавите-членки, Съвета, Комисията, ЕСВД и, по целесъобразност, за надлежно оправомощените агенции на Съюза. При публично регулираната услуга се използват силни и шифровани сигнали. Въпросът дали да се начисляват такси на другите ползватели на PRS, посочени в член 2 от Решение № 1104/2011/ЕС, се преценява във всеки отделен случай, като в споразуменията, сключени съгласно член 3, параграф 5 от същото решение, се включват подходящи разпоредби;
д)
принос към услугата по търсене и спасяване („search and rescue“ - SAR) на системата COSPAS-SARSAT посредством засичане на предавани от маяци сигнали за бедствие и препращане на съобщения до тях.
5. Специфичните цели на програмата EGNOS са да гарантира, че сигналите, излъчвани от системата EGNOS, могат да бъдат използвани за изпълнение на следните функции:
а)
предлагане на отворена услуга, която е безплатна за ползвателите и предоставя информация за позициониране и синхронизация, предназначена основно за масовите приложения на спътниковата навигация в зоната на покритие на системата EGNOS;
б)
предлагане на услуга за разпространение на търговски данни, а именно услугата на EGNOS за достъп до данни ("EGNOS Data Access Service" - EDAS), за насърчаване на развитието на приложения за професионални или търговски цели чрез подобрени резултати и данни с по-висока добавена стойност от тези, получени чрез отворената ѝ услуга;
в)
предлагане на услуга за безопасност на човешкия живот („safety-of-life“ - SoL), предназначена за ползватели, за които сигурността е от първостепенно значение; услугата, която се предоставя без такси за прекия ползвател, отговаря по-специално на изискванията на определени сектори за непрекъснатост, наличност и точност и включва функция за цялост на системата, която в случай на неизправност или отклонение от допустимите норми във функционирането на системи прави възможно изпращането на съобщение до ползвателите, подсилено от системата EGNOS в цялата зона на покритие.
Приоритет е тези функции да бъдат осигурени възможно най-скоро на територията на държавите-членки, които са географски разположени в Европа.
Географското покритие на системата EGNOS може да бъде разширено до други райони на света, по-специално на държави кандидатки и на трети държави, които са асоциирани към инициативата за Единно европейско небе, както и на държави в рамките на Европейската политика за съседство, доколкото това е технически осъществимо и въз основа на международни споразумения. Разходите за това разширение, включително свързаните с него експлоатационни разходи, няма да се покриват от ресурсите, посочени в член 9. Това разширение не трябва да забавя разширението на географското покритие на системата EGNOS на териториите на държавите-членки, които са географски разположени в Европа.
Член 3
Фази на програмата „Галилео“
Програма „Галилео“ включва следните фази:
а)
фаза на дефиниране, която приключи през 2001 г. и по време на която беше проектирана архитектурата на системата и бяха определени нейните елементи;
б)
фаза на развитие и валидиране, която се предвижда да приключи до 31 декември 2013 г. и която обхваща изграждането и изстрелването на първите спътници, изграждането на първите наземни инфраструктури и всички дейности и операции, необходими за валидирането на системата в орбита;
в)
фаза на разгръщане, която трябва да приключи до 31 декември 2020 г. и която включва:
i)
изграждане, установяване и защита на цялата космическа инфраструктура, по-специално всички спътници, необходими за постигане на специфичните цели, посочени в член 2, параграф 4, и необходимите резервни спътници и свързаните с това поддръжка в развитие и операции;
ii)
изграждане, установяване и защита на цялата наземна инфраструктура, по-специално на инфраструктурата, необходима за контролиране на спътниците и за обработване на спътниковите радионавигационни данни, и на обслужващи центрове и други наземни центрове и свързаните с това поддръжка в развитие и операции;
iii)
подготовка за фазата на експлоатация, включително подготвителни дейности, свързани с осигуряването на услугите, посочени в член 2, параграф 4;
г)
фаза на експлоатация, която включва:
i)
управлението, поддръжката, непрекъснатото усъвършенстване, развитие и защита на космическата инфраструктура, включително управление на попълването и обновяването;
ii)
управлението, поддръжката, непрекъснатото усъвършенстване, развитие и защита на наземната инфраструктура, и по-специално на обслужващите съоръжения и други наземни центрове, мрежи и обекти, включително управление на попълването и обновяването;
iii)
разработване на бъдещи поколения на системата и развитие на услугите, посочени в член 2, параграф 4;
iv)
операции по сертификация и стандартизация, свързани с програмата,
v)
предоставяне и пазарна реализация на услугите, посочени в член 2, параграф 4;
vi)
сътрудничество с други ГНСС; както и
vii)
всички други дейности, необходими за разработването на тази система и за нормалното изпълнение на програмата.
Фазата на експлоатация започва постепенно между 2014 и 2015 г. с предоставянето на първоначалните услуги за отворената услуга, услугата по търсене и спасяване и публично регулираната услуга. Тези първоначални услуги постепенно се подобряват, а другите функции, посочени в специфичните цели, изброени в член 2, параграф 4, постепенно се въвеждат с цел постигането на пълна оперативност до 31 декември 2020 г.
Член 4
Фаза на експлоатация на системата EGNOS
Фазата на експлоатация на системата EGNOS обхваща основно:
а)
управлението, поддръжката, непрекъснатото усъвършенстване, развитие и защита на космическата инфраструктура, включително управление на попълването и обновяването;
б)
управлението, поддръжката, непрекъснатото усъвършенстване, развитие и защита на наземната инфраструктура, и по-специално на мрежи, обекти и поддържащи съоръжения, включително управление на попълването и обновяването;
в)
развитие на бъдещи поколения на системата и развитие на услугите, посочени в член 2, параграф 5;
г)
операции по сертификация и стандартизация, свързани с програмата;
д)
предоставяне и пазарна реализация на услугите, посочени в член 2, параграф 5;
е)
всички елементи, свързани с надеждността на системата и експлоатацията ѝ;
ж)
дейности по координиране във връзка с постигането на специфичните цели по член 2, параграф 5,втора и трета алинея.
Член 5
Съгласуваност и оперативна съвместимост на системите
1. Системите, мрежите и услугите, получени по програмите „Галилео“ и EGNOS, трябва да са съгласувани и оперативно съвместими от техническа гледна точка.
2. Системите, мрежите и услугите, получени по програмите „Галилео“ и EGNOS, трябва да са съгласувани и оперативно съвместими с други навигационни спътникови системи и с конвенционални средства за радио навигация, когато изискванията за съгласуваност и оперативна съвместимост са предвидени в международно споразумение, сключено съгласно член 29.
Член 6
Собственост
Съюзът е собственик на всички материални или нематериални активи, създадени или разработени в рамките на програмите „Галилео“ и EGNOS. За тази цел, когато е целесъобразно, се сключват споразумения с трети лица във връзка със съществуващите права на собственост.
Комисията гарантира чрез подходяща рамка оптималното използване на активите, посочени в настоящия член; по-специално, тя управлява свързаните с програмите „Галилео“ и EGNOS права върху интелектуална собственост възможно най-ефективно, като отчита необходимостта да закриля и да осигурява ценност на правата върху интелектуална собственост на Съюза, интересите на участниците и необходимостта от хармонично развитие на пазарите и от нови технологии. За тази цел тя гарантира, че сключените по програмите „Галилео“ и EGNOS договори включват възможността за прехвърляне на трети лица на правата върху интелектуална собственост, произтичащи от работата по тези програми или издаване на лицензии във връзка с тези права.
ГЛАВА II
БЮДЖЕТНО УЧАСТИЕ И МЕХАНИЗМИ
Член 7
Дейности
1. Бюджетните кредити на Съюза, разпределени за програмите „Галилео“ и EGNOS за периода 2014 - 2020 г. съгласно настоящия регламент, се отпускат за финансиране на дейности във връзка със:
a)
приключването на фазата на разгръщане на програма „Галилео“ по член 3, буква в);
б)
фазата на експлоатация на програмата „Галилео“ по член 3, буква г);
в)
фазата на експлоатация на програмата EGNOS по член 4;
г)
управлението и наблюдението на програмите „Галилео“ и EGNOS.
2. В съответствие с член 9, параграф 2 бюджетните кредити на Съюза, разпределени за програмите „Галилео“ и EGNOS, се предоставят и за финансиране на дейностите във връзка с научни изследвания и разработване на основни елементи, например чипсетове и приемници, функциониращи чрез „Галилео“.
3. Бюджетните кредити на Съюза, разпределени за програмите „Галилео“ и EGNOS, покриват и разходите на Комисията за дейности по подготовка, наблюдение, контрол, одит и оценка, които са необходими за управлението на програмите и за постигането на специфичните цели, посочени в член 2, параграфи 4 и 5. Тези разходи могат да покриват по-специално:
a)
проучванията и срещите с експерти;
б)
информационните и комуникационните дейности, включително институционалната комуникация за политическите приоритети на Съюза, доколкото те имат пряка връзка с целите на настоящия регламент, по-специално с оглед осигуряването на единодействие с други съответни политики на Съюза;
в)
мрежите в областта на информационните технологии, чиято цел е обработка или обмен на информация;
г)
всяка друга техническа или административна помощ, оказвана на Комисията за управлението на програмите.
4. Разходите по програмите „Галилео“ и EGNOS и отделните им фази се определят ясно. В съответствие с принципа на прозрачно управление Комисията ежегодно информира Европейския парламент, Съвета и Комитета по член 36 (наричан по-долу „Комитетът“) относно разпределянето на финансовите средства на Съюза, включително на резерва за непредвидени разходи, за всяка от дейностите по параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член и за използването на тези финансови средства.
Член 8
Финансиране на програмите „Галилео“ и EGNOS
1. В съответствие с член 9 Съюзът финансира дейностите, свързани с програмите „Галилео“ и EGNOS, които са посочени в член 7, параграфи 1, 2 и 3, с цел изпълнение на целите, установени в член 2, без да се засяга участието на всякакви други източници на финансиране, включително на посочените в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
2. Държавите-членки могат да поискат да предоставят допълнително финансиране на програмите „Галилео“ и EGNOS за покриване на допълнителни елементи в особени случаи, при условие че тези допълнителни елементи не създават финансова или техническа тежест или забавяния за съответната програма. Въз основа на искане от държава-членка Комисията решава, в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 36, параграф 3, дали тези две условия са изпълнени. Комисията съобщава на Европейския парламент, Съвета и Комитета за последиците за програмите „Галилео“ и EGNOS, произтичащи от прилагането на настоящия параграф.
3. Трети държави и международни организации също могат да предоставят допълнително финансиране за програмите „Галилео“ и EGNOS. Редът и условията за тяхното участие се определят в международните споразумения, посочени в член 29.
4. Допълнителното финансиране, посочено в параграфи 2 и 3 от настоящия член, представлява външен целеви приход в съответствие с член 21, параграф2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 966/2012.
Член 9
Ресурси
1. Финансовият пакет за изпълнение на дейностите, посочени в член 7, параграфи 1, 2 и 3, и за покриване на рисковете, свързани с тези дейности, е определен на 7 071,73 милиона евро по текущи цени за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Европейският парламент и Съветът разрешават годишните бюджетни кредити в границите на многогодишната финансова рамка.
Сумата, посочена в първа алинея, се разбива по следните категории разходи по текущи цени:
a)
за дейностите, посочени в член 7, параграф 1, буква а) - 1 930 милиона евро;
б)
за дейностите, посочени в член 7, параграф 1, буква б)-3 000 милиона евро;
в)
за дейностите, посочени в член 7, параграф 1, буква в)- 1 580 милиона евро;
г)
за дейностите, посочени в член 7, параграф 1, буква г) и в член 7, параграф 3- 561,73 милиона евро.
2. Без да се засягат сумите, разпределени за разработването на приложения, основани на системи в рамките на „Хоризонт 2020“, бюджетните кредити, разпределени за програмите „Галилео“ и EGNOS, включително целевите приходи, финансират дейностите, посочени в член 7, параграф 2, до максимален размер 100 милиона евро по постоянни цени.
3. Комисията може да преразпределя финансови средства от една категория разходи към друга, както е предвидено в параграф 1, трета алинея, букви а) - г), като таванът е 10 % от сумата, посочена в параграф 1, първа алинея. Когато преразпределението достигне обща сума, надвишаваща 10 % от сумата, посочена в параграф 1, първа алинея, Комисията се консултира с Комитета в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 36, параграф 2.
Комисията информира Европейския парламент и Съвета за всяко преразпределение на финансови средства между категориите разходи.
4. По отношение на кредитите се спазват приложимите разпоредби на настоящия регламент и Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
5. Свързаните с програмите „Галилео“ и EGNOS бюджетни задължения се изпълняват на ежегодни траншове.
6. Комисията управлява финансовите ресурси, посочени в параграф 1, по прозрачен и ефективен от гледна точка на разходите начин. Комисията ежегодно докладва на Европейския парламент и Съвета относно прилаганата стратегия за управление на разходите.
Член 10
Приходи от програмите „Галилео“ и EGNOS
1. Приходите от експлоатацията на системите се получават от Съюза, превеждат се на бюджета на Съюза и се разпределят за програмите „Галилео“ и EGNOS, и по-специално за целта, посочена в член 2, параграф 1. Ако размерът на приходите надхвърля необходимото за финансиране на фазата на експлоатация на програмите, всяко адаптиране на принципа на разпределение подлежи на одобрение от Европейския парламент и Съвета въз основа на предложение на Комисията.
2. В договорите, сключени със субекти от частния сектор, може да се предвиди механизъм за разделяне на приходите.
3. Лихвите, получени от предварителното финансиране в полза на субектите, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, се отпускат за дейностите, които са предмет на споразумение за делегиране или на договор между Комисията и съответния субект. В съответствие с принципа на добро финансово управление субектите, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, откриват сметки, които да дават възможност да се определят финансовите средства и съответните лихви.
ГЛАВА III
ПУБЛИЧНО УПРАВЛЕНИЕ НА ПРОГРАМИТЕ „ГАЛИЛЕО“ и EGNOS
Член 11
Принципи за управление на програмите „Галилео“ и EGNOS
Публичното управление на програмите „Галилео“ и EGNOS се основава на принципите на:
a)
стриктно разделяне на задачите и отговорностите между отделните участващи субекти, а именно Комисията, Европейската агенция за ГНСС и ЕКA, като общата отговорност се носи от Комисията;
б)
лоялно сътрудничество между посочените в буква а) субекти и държавите-членки;
в)
строг контрол над програмите, включително стриктно спазване на разходите и графика от страна на всички участващи субекти в рамките на съответните им области на отговорност, по отношение на целите на програмите „Галилео“ и EGNOS;
г)
оптимизиране и рационализиране на използването на съществуващите структури с цел избягването на дублиране на технически експертен опит;
д)
използването на основани на най-добрите практики системи и техники за управление на проекти с цел наблюдение на изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS, с оглед на конкретните изисквания и с подкрепата на експерти в областта.
Член 12
Роля на Комисията
1. Комисията поема общата отговорност за програмите „Галилео“ и EGNOS. Тя управлява финансовите средства, разпределени съгласно настоящия регламент, и наблюдава изпълнението на всички дейности по програмите, по-специално по отношение на разходите, графика и постигнатите резултати.
2. В допълнение към общата отговорност, посочена в параграф 1, и специфичните задачи, посочени в настоящия регламент, Комисията:
a)
осигурява ясно разделение на задачите между отделните институции и субекти, участващи в програмите „Галилео“ и EGNOS, и възлага на Европейската агенция за ГНСС и ЕКА задачите, посочени съответно в член 14, параграф 2 и член 15, по-специално чрез споразумения за делегиране;
б)
осигурява своевременното изпълнение на програмите„Галилео“ и EGNOS в рамките на разпределените на програмите ресурси и в съответствие с целите, установени в член 2.
За тази цел, тя създава и въвежда подходящите инструменти и структурни мерки, необходими за определяне, контрол, намаляване и наблюдение на рисковете във връзка с програмите;
в)
ръководи, от името на Съюза и в рамките на своята компетентност, отношенията с трети държави и международни организации;
г)
своевременно предоставя на държавите-членки и на Европейския парламент цялата информация от значение, свързана с програмите„Галилео“ и EGNOS, по-специално по отношение на управлението на риска, общата стойност, годишните оперативни разходи за всеки съществен елемент от инфраструктурата на „Галилео“, приходите, графика и изпълнението, както и преглед на прилагането на системите и техниките за управление на проекти, посочени в член 11, буква д);
д)
оценява възможностите да се насърчава и гарантира използването на европейските навигационни спътникови системи в различните стопански сектори, включително чрез анализ на начините за използване на ползите, получени от системите.
3. За нормалния напредък на фазите на разгръщане и експлоатация на програмата „Галилео“ и на фазата на експлоатация на програмата EGNOS, посочени съответно в членове 3 и 4, при необходимост Комисията установя мерките, необходими за:
a)
управление и намаляване на рисковете, съпътстващи напредъка по програмите „Галилео“ и EGNOS;
б)
определяне на основните етапи за вземане на решения във връзка с наблюдението и оценката на изпълнението на програмите;
в)
определяне на местоположението на наземната инфраструктура на системите в съответствие с изискванията за сигурност чрез открит и прозрачен процес и осигуряване на нейното функциониране;
г)
определяне на техническите и оперативните спецификации, необходими за изпълнение на функциите, посочени в член 2, параграф 4, букви б) и в), и за доразвиване на системите.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 36, параграф 3.
Член 13
Сигурност на системите и на тяхното функциониране
1. Комисията гарантира сигурността на програмите „Галилео“ и EGNOS, включително сигурността на системите и тяхното функциониране. За тази цел Комисията:
a)
отчита необходимостта от надзор и включване във всички програми на изисквания и стандарти във връзка със сигурността;
б)
гарантира, че общият ефект от тези изисквания и стандарти ще съдейства за успешния напредък по програмите, по-специално по отношение на разходите, управлението на риска и графика;
в)
установява механизми за координация между отделните участващи органи;
г)
взема предвид действащите стандарти и изисквания във връзка със сигурността, за да не се понижи общото равнище на сигурност и да не се засегне функционирането на съществуващите системи, основани на тези стандарти и изисквания.
2. Без да се засягат членове 14 и 16 от настоящия регламент и член 8 от Решение 1104/2011/ЕС, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 35, с които установява първостепенни цели, необходими за осигуряване на сигурността на програмите „Галилео“ и EGNOS по параграф 1.
3. Комисията установява необходимите технически спецификации и други мерки за изпълнение на първостепенните цели, посочени в параграф 2. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 36, параграф 3.
4. ЕСВД продължава да подпомага на Комисията при упражняването на функциите ѝ в областта на външните отношения, в съответствие с член 2, параграф 2 от Решение 2010/427/ЕС.
Член 14
Роля на Европейската агенция за ГНСС
1 В съответствие с насоките, определени от Комисията, Европейската агенция за ГНСС:
a)
без да се засягат членове 13 и 16, осигурява по отношение на сигурността на програмите „Галилео“ и EGNOS:
i)
посредством своя Съвет за акредитация на сигурността - акредитирането на сигурността в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) № 912/2010; за тази цел тя въвежда процедури за сигурност, следи за прилагането им и извършва одити по отношение на сигурността на системата,
ii)
работата на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, посочен в член 6, буква г) от Регламент (ЕС) № 912/2010, в съответствие със стандартите и изискванията, посочени в член 13 от настоящия регламент, и с указанията по Съвместно действие 2004/552/ОВППС;
б)
изпълнява задачите по член 5 от Решение № 1104/2011/ЕС и оказва съдействие на Комисията съгласно член 8, параграф 6 от същото решение;
в)
в рамките на фазите на разгръщане и на експлоатация на програмата „Галилео“ допринася за популяризирането и пазарната реализация на услугите, посочени в член 2, параграфи 4 и 5, включително като извършва необходимия анализ на пазара, по-специално чрез доклада за пазара, изготвян ежегодно от Европейската агенция за ГНСС относно пазара за приложения и услуги, като установява тесни връзки с ползвателите и потенциалните ползватели на системите с цел събиране на информация относно техните потребности, като следи тенденциите на пазарите на спътникова навигация надолу по веригата и като съставя план за действие за приемането от общността на ползвателите на услугите, посочени в член 2, параграфи 4 и 5, който включва по-специално необходимите дейности по стандартизация и сертификация.
2. Европейската агенция за ГНСС изпълнява и други задачи, свързани с изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS, включително задачи по управлението на програмите, и носи отговорност за тях. Тези задачи ѝ се възлагат от Комисията чрез споразумение за делегиране, прието въз основа на решение за делегиране в съответствие с член 58, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и включват:
a)
оперативните дейности, включително управлението на инфраструктурата на системите, поддръжката и непрекъснатото усъвършенстване на системите, дейностите по сертификация и стандартизация и предоставянето на услугите, посочени в член 2, параграфи 4 и 5;
б)
дейностите по развитие и разгръщане във връзка с доразвиването и бъдещите поколения системи и приноса за определянето на доразвиването на услугите, включително възлагане на обществени поръчки;
в)
насърчаване на разработването на приложения и услуги, основани на системите, както и повишаване на осведомеността за тези приложения и услуги, включително определяне, свързване и координиране на мрежата от европейски центрове за върхови постижения в областта на приложенията и услугите на ГНСС, използване на експертния опит на публичния и частния сектор и оценка на мерките за насърчаване и повишаване на осведомеността;
г)
насърчаване на разработването на основни елементи, например чипсетове и приемници, функциониращи чрез „Галилео“.
3. Със споразумението за делегиране, посочено в параграф 2, се осигурява подходяща степен на независимост и правомощия на Европейската агенция за ГНСС, по-специално по отношение на възлагащия орган, в рамките на член 58, параграф 1, буква в) и член 60 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Освен това с него се определят общите условия за управление на финансовите средства, отпуснати на Европейската агенция за ГНСС, и по-специално дейностите, които трябва да се изпълняват, съответното финансиране, процедурите за управление, мерките за наблюдение и контрол, мерките, приложими при лошо изпълнение на договорите по отношение на разходите, графика и резултатите, както и разпоредбите относно собствеността върху всички материални и нематериални активи.
Мерките за наблюдение и контрол включват по-специално схема за прогнозиране на разходите, за системно информиране на Комисията за разходите и графика, а при несъответствие между предвидения бюджет, резултатите и графика - за корективни действия, обезпечаващи установяването на инфраструктурите при спазване на ограниченията на разпределения бюджет.
4. Европейската агенция за ГНСС сключва с EKA работните споразумения, необходими за изпълнението на съответните им задачи съгласно настоящия регламент за фазата на експлоатация на програмите „Галилео“ и EGNOS. Комисията информира Европейския парламент, Съвета и Комитета за работните споразумения, сключени от Европейската агенция за ГНСС, и за всички изменения в тях. Когато е целесъобразно, Европейската агенция за ГНСС може да разгледа и възможността за използване на услугите на други субекти от публичния или частния сектор.
5. Освен задачите по параграфи 1 и 2 и в рамките на своя мандат Европейската агенция за ГНСС предоставя на Комисията своя технически опит и ѝ предоставя всякаква информация, необходима за изпълнението на задачите ѝ в рамките на настоящия регламент, включително за оценяването на възможността да се насърчи и гарантира използването на системите, посочени в член 12, параграф 2, буква д).
6. С Комитета се провеждат консултации във връзка с решението за делегиране, посочено в параграф 2 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране по член 36, параграф 2. Европейският парламент, Съветът и Комитетът биват информирани предварително за споразуменията за делегиране, които ще бъдат сключени от Съюза, представляван от Комисията, и Европейската агенция за ГНСС.
7. Комисията информира Европейския парламент, Съвета и Комитета за междинните и крайните резултати от оценката на всички процедури за възлагане на обществени поръчки и договори със субекти от частния сектор, като включва информация относно случаите на подизпълнение.
Член 15
Роля на Европейската космическа агенция
1. За фазата на разгръщане на програмата „Галилео“ по член 3, буква в) Комисията незабавно сключва споразумение за делегиране с ЕКА, в което подробно се описват задачите на последната, по-специално по отношение на проектирането и разработването на системата и възлагането на обществени поръчки във връзка с нея. Споразумението за делегиране с ЕКА се сключва въз основа на решение за делегиране, прието от Комисията в съответствие с член 58, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Доколкото това е необходимо за изпълнението на задачите и бюджета, които са предмет на делегирането, със споразумението за делегиране се определят общите условия за управление на финансовите средства, отпуснати на ЕКА, и по-специално дейностите, които трябва да се изпълнят по отношение на проектирането и разработването на системата и възлагането на обществени поръчки във връзка с нея, съответното финансиране, процедурите за управление, мерките за наблюдение и контрол, мерките, приложими при лошо изпълнение на договорите по отношение на разходите, графика и резултатите, както и разпоредбите относно собствеността върху всички материални и нематериални активи.
Мерките за наблюдение и контрол включват по-специално схема за прогнозиране на разходите, за системно информиране на Комисията за разходите и графика и, при несъответствие между предвидения бюджет, изпълнението и графика - за корективни действия, обезпечаващи установяването на инфраструктурите при спазване на ограниченията на разпределения бюджет.
2. С Комитета се провеждат консултации във връзка с решението за делегиране по параграф 1 от настоящия член в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 36, параграф 2. Европейският парламент, Съветът и Комитетът биват информирани предварително за споразумението за делегиране на правомощия, което ще бъде сключено от Съюза, представляван от Комисията, и ЕКА.
3. Комисията информира Европейския парламент, Съвета и Комитета за междинните и крайните резултати от оценката на процедурите за възлагане на обществени поръчки и договорите със субекти от частния сектор, които ще бъдат сключени от ЕКА, като включва информация относно случаите на подизпълнение.
4. За фазата на експлоатация на програмите „Галилео“ и EGNOS, посочени в член 3, буква г) и член 4, в работните споразумения по член 14, параграф 4 между Европейската агенция за ГНСС и ЕКА се урежда също така ролята на ЕКА на тази фаза и нейното сътрудничество с Европейската агенция за ГНСС, по-специално по отношение на:
a)
концепцията, проектирането, наблюдението, възлагането на обществени поръчки и валидирането в рамките на разработването на бъдещи поколения на системите;
б)
техническата подкрепа в рамките на функционирането и поддръжката на съществуващото поколение системи.
Тези споразумения трябва да са в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и мерките, предвидени от Комисията в съответствие с член 12, параграф 3.
5. Без да се засягат споразумението за делегиране и работните споразумения, посочени съответно в параграфи 1 и 4, Комисията може да поиска от ЕКА технически експертен опит и информация, необходими за изпълнението на задачите ѝ по настоящия регламент.
ГЛАВА IV
АСПЕКТИ, СВЪРЗАНИ СЪС СИГУРНОСТТА НА СЪЮЗА ИЛИ НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ
Член 16
Съвместно действие
Когато функционирането на системите може да засегне сигурността на Съюза или на неговите държави-членки, се прилагат процедурите, предвидени в Съвместно действие 2004/552/ОВППС.
Член 17
Прилагане на правилата относно класифицираната информация
В обхвата на настоящия регламент:
a)
всяка държава-членка гарантира, че националните ѝ разпоредби относно сигурността осигуряват степен на защита на класифицираната информация на ЕС, равностойна на степента, гарантирана с правилата относно сигурността, установени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом, и с правилата на Съвета относно сигурността, установени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС;
б)
държавите-членки незабавно информират Комисията за националните разпоредби относно сигурността, посочени в буква а);
в)
физическите лица, които пребивават в трети държави, и юридическите лица, които са установени в трети държави, могат да работят с класифицирана информация на ЕС във връзка с програмите „Галилео“ и EGNOS само ако към тях в съответните държави се прилагат разпоредби относно сигурността, които осигуряват степен на защита, равностойна най-малко на степента, осигурена с правилата на Комисията относно сигурността, установени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом, и с правилата на Съвета относно сигурността, посочени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС. Равностойността на разпоредбите относно сигурността, прилагани в трета държава или международна организация, се определя в споразумение за сигурност на информацията между Съюза и тази трета държава или международна организация, сключено в съответствие с процедурата, предвидена в член 218 от ДФЕС, и като се взема предвид член 13 от Решение 2013/488/ЕС;
г)
без да се засягат член 13 от Решение 2013/488/ЕС и правилата в областта на промишлената сигурност, установени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом, на физически или юридически лица, трети държави или международни организации може да бъде разрешен достъп до класифицирана информация на ЕС, когато това бъде преценено за необходимо във всеки конкретен случай с оглед на естеството и съдържанието на информацията, необходимостта на получателя да знае и предимствата за Съюза.
ГЛАВА V
ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
РАЗДЕЛ I
Общи разпоредби за обществените поръчки в рамките на фазите на разгръщане и експлоатация на програмата „галилео“ и на фазата на експлоатация на програмата egnos
Член 18
Общи принципи
Без да се засягат мерките, необходими за защита на основните интереси във връзка със сигурността на Съюза или обществената сигурност или за спазване на изискванията на Съюза във връзка с контрола върху износа, към фазите на разгръщане и на експлоатация на програмата „Галилео“ и фазата на експлоатация на програмата EGNOS се прилага Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Освен това към фазите на разгръщане и на експлоатация на програмата „Галилео“ и фазата на експлоатация на програмата EGNOS се прилагат и следните общи принципи: свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на промишлени доставки, възлагане на обществени поръчки въз основа на прозрачна и своевременна информация, ясно съобщаване на приложимите правила към обществените поръчки, както и на критериите за подбор и възлагане и всяка друга информация от значение, която осигурява равнопоставеност за всички потенциални участници.
Член 19
Специфични цели
При процедурата за възлагане на обществени поръчки възлагащите органи се стремят да постигнат следните цели при провеждането на процедурите за възлагане на обществени поръчки:
a)
насърчаване в целия Съюз на възможно най-широко и свободно участие на всички икономически оператори, и по-специално на нови участници и МСП, включително чрез насърчаване на използването на подизпълнители от страна на участниците в процедурите за възлагане на обществени поръчки;
б)
избягване на възможни злоупотреби с господстващо положение и на зависимостта само от един доставчик;
в)
оползотворяване на предходни инвестиции на публичния сектор и на извлечените поуки, както и на промишления опит и компетентност, включително придобитите през фазите на дефиниране, развитие и валидиране и разгръщане на програмите „Галилео“ и EGNOS, като се гарантира спазване на правилата във връзка със състезателния характер на процедурите за възлагане на обществени поръчки;
г)
търсене, когато е целесъобразно, на повече от един източник с цел обезпечаване на по-добър общ контрол върху програмите „Галилео“ и EGNOS, свързаните с тях разходи и график;
д)
отчитане, когато е целесъобразно, на общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугата или работата, предмет на процедурите за възлагане на обществени поръчки.
РАЗДЕЛ 2
Специални разпоредби за обществените поръчки в рамките на фазите на разгръщане и експлоатация на програмата „галилео“ и на фазата на експлоатация на програмата egnos
Член 20
Създаване на условия за лоялна конкуренция
Възлагащият орган предприема подходящи мерки за създаване на условия за лоялна конкуренция, когато предишното участие на дадено дружество в дейности във връзка с тези, които са предмет на процедурата за възлагане на обществена поръчка:
a)
може да даде на това дружество значителни предимства от гледна точка на информираността и поради това може да породи опасения относно принципа на равно третиране; или
б)
засяга обичайните условия на конкуренция или безпристрастността и обективността при възлагането или изпълнението на договорите.
Тези мерки не трябва да нарушават конкуренцията, нито да застрашават равното третиране и поверителността на събраната информация относно предприятията, техните търговски отношения и структурата на разходите им. Във връзка с това при тези мерки се отчитат естеството и условията на предвиждания договор за обществена поръчка.
Член 21
Сигурност на информацията
Когато обществените поръчки включват, изискват и/или съдържат класифицирана информация, възлагащият орган посочва в тръжната документация мерките и изискванията, необходими за гарантиране на сигурността на информацията на изискваното равнище.
Член 22
Надеждност на доставките
Възлагащият орган посочва в тръжната документация изискванията си, свързани с надеждността на доставките или с предоставянето на услуги по изпълнението на договора.
Член 23
Обществени поръчки с условни етапи
1. Възлагащият орган може да възложи обществена поръчка под формата на обществена поръчка с условни етапи.
2. Обществената поръчка с условни етапи съдържа един сигурен етап с бюджетно задължение, което поражда твърд ангажимент за изпълнение на работите или предоставянето на доставките или услугите, договорени за този етап, и един или повече условни етапи както от гледна точка на бюджета, така и на изпълнението. В тръжната документация се посочват особените характеристики на обществената поръчка с условни етапи. В нея по-специално се определят предметът на обществената поръчка, цената или начините за определянето ѝ и договореностите за изпълнението на работи и предоставянето на доставки и услуги на всеки етап.
3. Задълженията по сигурния етап трябва да представляват свързано цяло; същото важи и за задълженията по всеки условен етап, като се вземат предвид задълженията по предходните етапи.
4. Изпълнението на всеки условен етап зависи от решение на възлагащия орган, което се съобщава на изпълнителя в съответствие с договора. Когато даден условен етап е потвърден със закъснение или не е потвърден, изпълнителят може да получи обезщетение за закъснението или отказа, ако договорът го предвижда и при определените в него условия.
5. Когато по отношение на определен етап възлагащият орган установи, че работите, доставките или услугите, договорени за този етап, не са завършени, той може да поиска обезщетение и да прекрати договора, ако договорът го предвижда и при определените в него условия.
Член 24
Обществени поръчки с цена, основана на действително направените разходи за изпълнение
1. Възлагащият орган може да избере обществена поръчка с цена, която е изцяло или частично основана на действително направените разходи за изпълнение до определен таван, при условията по параграф 2.
Цената, която се заплаща при такива обществени поръчки, представлява възстановяване на всички действително направени разходи от страна на изпълнителя във връзка с изпълнението на договора за обществена поръчка, като разходи за труд, материали, консумативи и използване на оборудване и инфраструктури, необходими за изпълнението на договора за обществена поръчка. Към тези разходи се добавя предварително фиксирана сума за непреките разходи и печалбата или сума за непреките разходи и добавка, зависеща от изпълнението на целите по отношение на резултатите и графика.
2. Възлагащият орган може да избере обществена поръчка с цена, изцяло или частично основана на действително направените разходи за изпълнение, когато обективно е невъзможно да се определи твърда цена и ако може обосновано да се докаже, че такава твърда цена би била неоснователно завишена поради несигурността във връзка с изпълнението на договора за обществена поръчка, тъй като:
а)
обществената поръчка има много сложен характер или изисква използването на нова технология и поради това е свързана със значителен брой технически рискове; или
б)
поради оперативни съображения дейностите, които са предмет на обществената поръчка, трябва да започнат веднага, а все още не е възможно да се определи обща твърда и окончателна цена поради наличието на значителни рискове или тъй като изпълнението на договора за обществена поръчка зависи отчасти от изпълнението на други договори.
3. Таванът при обществени поръчки с цена, изцяло или частично основана на действително направените разходи за изпълнение, е максималната цена, която може да се заплати. Той може да се надвиши само в надлежно обосновани, изключителни случаи и с предварителното съгласие на възлагащия орган.
4. В тръжната документация при процедурата за възлагане на обществена поръчка с цена, изцяло или частично основана на действително направените разходи за изпълнение, се посочват:
a)
естеството на обществената поръчка, а и именно дали е обществена поръчка с цена, която е изцяло или частично основана на действително направените разходи за изпълнение до определен таван;
б)
при обществена поръчка с цена, частично основана на действително направените разходи за изпълнение - съответните елементи, за които цената се определя въз основа на действително направените разходи за изпълнение;
в)
размерът на общия таван;
г)
критериите за възлагане, които трябва позволяват да се оцени доколко са реалистични посочените в офертата общ проектобюджет, възстановими разходи, механизми за определяне на тези разходи и печалба;
д)
начинът на изчисляване на добавената сума по параграф 1, която се прилага към разходите;
е)
правилата и процедурите за определяне на допустимостта на разходите, предвидени от оферента за изпълнението на договора за обществена поръчка при спазване на принципите по параграф 5;
ж)
счетоводните правила, които трябва да се спазват от оферентите;
з)
при преобразуване на договор за обществена поръчка с цена, частично основана на действително направените разходи за изпълнение, в договор за обществена поръчка с твърда и окончателна цена - условията за преобразуване.
5. Декларираните от изпълнителя разходи при изпълнението на договора за обществена поръчка с цена, изцяло или частично основана на действително направените разходи за изпълнение, са допустими само ако:
a)
са действително направени в хода на изпълнението на договора за обществена поръчка, с изключение на разходите за оборудване, инфраструктури и дълготрайни нематериални активи, необходими за изпълнението на договора, които могат да се считат за допустими до пълния размер на покупната им цена;
б)
са посочени в общия проектобюджет, който може да бъде преразгледан с изменения в първоначалния договор;
в)
са необходими за изпълнението на договора за обществена поръчка;
г)
произтичат от изпълнението на договора за обществена поръчка или се дължат на това;
д)
са установими, проверими и вписани в счетоводните документи на изпълнителя и са определени в съответствие със счетоводните правила, посочени в спецификациите и в договора;
е)
отговарят на изискванията на приложимото данъчно и социално право;
ж)
не нарушават условията на договора;
з)
са приемливи, обосновани и отговарят на изискванията за добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
Изпълнителят е отговорен за осчетоводяването на разходите си, правилното водене на счетоводната си документация или на който и да е друг документ, необходим за доказване, че разходите, чието възстановяване иска, са направени и отговарят на принципите на настоящия член. Разходите, които не могат да бъдат обосновани от изпълнителя, се считат за недопустими и се отказва тяхното възстановяване.
6. Възлагащият орган е отговорен за следните задачи с цел осигуряване на точното изпълнение на договорите за обществените поръчки с цена, основана на действително направените разходи за изпълнение:
a)
определя възможно най-реалистичен таван, като при това се осигурява необходимата гъвкавост с оглед на евентуални технически трудности;
б)
преобразува договора за обществена поръчка с цена, частично основана на действително направените разходи за изпълнение, в договор за обществена поръчка с твърда и окончателна цена веднага щом е възможно да се определи такава твърда и окончателна цена в хода на изпълнението на договора за обществена поръчка. За тази цел определя условията за преобразуване на договора за обществена поръчка с цена, основана на действително направените разходи за изпълнение, в договор за обществена поръчка с твърда и окончателна цена;
в)
въвежда мерки за наблюдение и контрол, с които се установява по-специално система за прогнозиране на разходите;
г)
определя подходящи принципи, средства и процедури за изпълнението на договорите за обществени поръчки, по-специално за установяване и контрол на допустимостта на разходите, направени от изпълнителя или неговите подизпълнители в хода на изпълнението на договора, и за внасянето на изменения в договора;
д)
проверява дали изпълнителят и подизпълнителите му спазват счетоводните стандарти, посочени в договора, и задължението да представят своите счетоводни документи, отразяващи техните сметки по точен и обективен начин;
е)
осигурява през целия срок на изпълнение на договора за обществена поръчка непрекъсната ефективност на принципите, средствата и процедурите, посочени в буква г).
Член 25
Изменения
Възлагащият орган и изпълнителите могат да изменят договора за обществена поръчка чрез изменение, при условие че същото отговаря на всички условия по-долу:
а)
не променя предмета на договора;
б)
не нарушава икономическото равновесие на договора;
в)
не добавя условия, които ако бяха съществували първоначално в документацията за обществената поръчка, биха позволили участието на оференти, различни от първоначално допуснатите, или приемането на оферта, различна от първоначално приетата.
Член 26
Подизпълнители
1. Възлагащият орган изисква от оферента да възложи подизпълнение на част от обществената поръчка чрез конкурентна процедура на подходящи нива на подизпълнение на дружества, които не са част от групата на оферента, по-специално на нови участници и на МСП.
2. Възлагащият орган уточнява необходимата част от обществената поръчка, която да бъде предмет на подизпълнение, под формата на скала с минимален и максимален процент. Той гарантира, че този процент е пропорционален на целта и цената на обществената поръчка, като взема предвид естеството на съответния сектор на дейност, и по-специално на условията за конкуренция и на наблюдавания промишлен потенциал.
3. Ако оферентът посочи в своята оферта, че не възнамерява да възлага на подизпълнител никаква част дял от обществената поръчка или че възнамерява да възложи на подизпълнител част, която е под минималния праг, посочен в параграф 2, той посочва на възлагащия орган причините за това. Възлагащият орган предоставя тази информация на Комисията.
4. Възлагащият орган може да отхвърли подизпълнителите, избрани от кандидата на етапа на процедурата за възлагане на основната обществена поръчка или от оферента, избран за изпълнението на обществената поръчка. Той обосновава писмено своя отказ, който може да се основава само на критериите, използвани за подбор на оферентите за основната обществена поръчка.
ГЛАВА VI
ДРУГИ РАЗПОРЕДБИ
Член 27
Програми
Комисията приема годишна работна програма под формата на план за изпълнение на действията, необходими за постигане на специфичните цели на програмата „Галилео“, определени в член 2, параграф 4 в съответствие с фазите по член 3, и на специфичните цели на програмата EGNOS, определени в член 2, параграф 5. В годишната работна програма също така се предвижда финансиране на тези действия.
Тези актове за изпълнение се приемат съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 36, параграф 3.
Член 28
Действия на държавите-членки
Държавите-членки вземат всички необходими мерки за осигуряване на доброто функциониране на програмите „Галилео“ и EGNOS, включително мерки за гарантиране на защитата на установените на тяхна територия наземни станции, които са поне равностойни на необходимите за защитата на европейските критични инфраструктури по смисъла на Директива 2008/114/ЕО на Съвета (18). Държавите-членки се въздържат от предприемане на мерки, които биха могли да застрашат програмите или услугите, предоставяни чрез тяхната експлоатация, по-специално по отношение на непрекъснатото функциониране на инфраструктурите.
Член 29
Международни споразумения
Съюзът може да сключва споразумения с трети държави и международни организации в рамките на програмите „Галилео“ и EGNОЅв съответствие с процедурата, предвидена в член 218 от ДФЕС.
Член 30
Техническа помощ
За изпълнението на техническите задачи, посочени в член 12, параграф 2, Комисията може да използва необходимата ѝ техническа помощ, по-специално капацитета и експертния опит на националните агенции, компетентни в космическия сектор, или помощта на независими експерти и органи, които могат да предоставят независим и анализи и мнения относно напредъка на програмите „Галилео“ и EGNOS.
Субектите, участващи в публичното управление на програмите, различни от Комисията, а именно Европейската агенция за ГНСС и ЕКА, също могат да получават същата техническа помощ при изпълнение на задачите, които са им възложени съгласно настоящия регламент.
Член 31
Защита на личните данни и личния живот
1. Комисията гарантира защитата на личните данни и личния живот при проектирането, въвеждането и експлоатацията на системите, както и включването на подходящи гаранции в системите.
2. Обработката на всякакви лични данни при изпълнението на задачите и дейностите, предвидени в настоящия регламент, се извършва в съответствие с приложимото право в областта на защитата на личните данни, по-специално Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (19) и Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (20).
Член 32
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности - чрез събирането на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити, по документи и чрез проверки на място, на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили финансови средства от Съюза по настоящия регламент.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, заинтересовани пряко или непряко от такова финансиране, в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (21) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (22), с оглед установяване на случаи на измама, корупция или всякаква друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в международни споразумения с трети държави и с международни организации, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, решения за отпускане на безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, изрично съдържат разпоредби оправомощаващи Комисията, Сметната палата и OLAF да провеждат такива одити и разследвания в съответствие с тяхната съответна компетентност.
Член 33
Информация за Европейския парламент и Съвета
1. Комисията осигурява прилагането на настоящия регламент. Всяка година при представянето на проектобюджета тя представя пред Европейския парламент и Съвета доклад относно изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS. Този доклад съдържа цялата информация, свързана с програмите, по-специално по отношение на управлението на риска, общата стойност, годишните оперативни разходи, приходите, графика и изпълнението, както е посочено в член 12, параграф 2, буква г), и по отношение на действието на споразуменията за делегиране, сключени съгласно член 14, параграф 2 и член 15, параграф 1. Той включва:
a)
преглед на разпределението и използването на финансовите средства, разпределени за програмите, както е посочено в член 7, параграф 4;
б)
информация относно прилаганата от Комисията стратегия за управление на разходите, посочена в член 9, параграф 6;
в)
оценка на управлението на правата върху интелектуална собственост;
г)
преглед на прилагането на системите и техниките за управление на проекти, включително системите и техниките за управление на риска, посочени в член 12, параграф 2, буква г);
д)
оценка на мерките, предприети с цел увеличаване на социално-икономическите ползи от програмите.
2. Комисията информира Европейския парламент и Съвета за междинните и крайните резултати от оценката на процедурите за възлагане на обществени поръчки и за договорите със субекти от частния сектор, извършена от Европейската агенция за ГНСС и ЕКА съответно съгласно член 14, параграф 7 и член 15, параграф 3.
Тя също така информира Европейския парламент и Съвета:
a)
за всяко преразпределение на финансови средства между категориите разходи, извършвано съгласно член 9, параграф 3;
б)
за последиците за програмите „Галилео“ и EGNOS, произтичащи от прилагането на член 8, параграф 2.
Член 34
Преглед на прилагането на настоящия регламент
1. До 30 юни 2017 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка относно прилагането на настоящия регламент с цел вземането на решение за подновяване, изменение или спиране на прилагането на мерките, приети съгласно настоящия регламент, относно:
a)
постигането на целите по тези мерки от гледна точка на резултатите и въздействието;
б)
ефективността при използването на ресурсите;
в)
европейската добавена стойност.
Освен това в оценката се разглеждат технологичното развитие във връзка със системите, възможностите за опростяване, вътрешната и външната съгласуваност, значението на всички цели, приносът на мерките с оглед на приоритетите на Съюза от гледна точка на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. В нея се вземат предвид резултатите от оценките на дългосрочното въздействие на вече предприетите мерки.
2. При оценката се взема предвид напредъкът по постигането на специфичните цели на програмите „Галилео“ и EGNOS, установени съответно в член 2, параграфи 4 и 5, въз основа на показатели за резултатите, например:
a)
за програмата „Галилео“ по отношение на:
i)
разгръщането на нейната инфраструктура:
-
брой и наличност на действащи спътници и брой на наличните наземни резервни спътници спрямо броя на планираните спътници, посочени в споразумението за делегиране;
-
действителна наличност на елементите на наземната инфраструктура (като например наземни станции, контролни центрове) спрямо планираната наличност;
ii)
нивото на услугата:
-
карта на наличността за всяка услуга спрямо документа за определяне на услугата;
iii)
разходите:
-
индекс на усвояване за всяка важна разходна позиция на програмата въз основа на съотношението между действителните разходи и предвидените в бюджета разходи;
iv)
графика:
-
индекс за изпълнението на графика по всяка основна точка от програмата въз основа на сравнение на предвидените в бюджета разходи за извършена работа и предвидените в бюджета разходи за планирана работа;
v)
нивото на пазара:
-
тенденции на пазара, основани на процента на приемниците по „Галилео“ и EGNOS спрямо общия брой модели приемници, включени в доклада за пазара, предоставен от Европейската агенция за ГНСС, посочен в член 14, параграф 1, буква в);
б)
за програмата EGNOS по отношение на:
i)
разширяването на нейния обхват:
-
напредък при разширяването на обхвата спрямо договорения план за разширяване на обхвата;
ii)
нивото на услугата:
-
индекс за наличност на услугата въз основа на броя на летищата, които имат базирани на EGNOS действащи процедури за подход спрямо общия брой летища с базирани на EGNOS процедури за подход;
iii)
разходите:
-
индекс за усвояване на разходите въз основа на съотношението между действителните разходи и предвидените в бюджета разходи;
iv)
графика:
-
индекс за изпълнението на графика въз основа на сравнение на предвидените в бюджета разходи за извършена работа и предвидените в бюджета разходи за планирана работа.
3. Органите, участващи в прилагането на настоящия регламент, представят на Комисията данните и информацията, необходими за наблюдението и оценката на съответните действия.
ГЛАВА VII
ДЕЛЕГИРАНЕ И МЕРКИ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 35
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 13, параграф 2, се предоставя на Комисията за неограничен срок, считано от 1 януари 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 13, параграф 2, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява делегирането на посочените в него правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. Решението не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 13, параграф 2, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 36
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този Комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. Представители на Европейската агенция за ГНСС и ЕКА участват като наблюдатели в работата на Комитета при условията, предвидени в процедурния му правилник.
5. Международните споразумения, сключени от Съюза съгласно член 29, могат да предвиждат участието, когато е целесъобразно, на представители на трети държави или международни организации в работата на Комитета при условията, предвидени в процедурния му правилник.
6. Комитетът заседава редовно, за предпочитане четири пъти годишно - на всяко тримесечие. На всяко заседание Комисията представя доклад относно напредъка по програмите. Тези доклади съдържат общ преглед на състоянието и напредъка по програмите, по-специално по отношение на управлението на рисковете, разходите, графика и резултатите. Най-малко веднъж годишно тези доклади включват показателите за резултатите, посочени в член 34, параграф 2.
ГЛАВА VIII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 37
Отмяна
1. Регламенти (ЕО) № 876/2002 и (ЕО) № 683/2008 се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Мерките, приети въз основа на Регламент (ЕО) № 876/2002 или на Регламент (ЕО) № 683/2008, остават в сила.
3. Позоваванията на отменения Регламент (ЕО) № 683/2008 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложението към настоящия регламент.
Член 38
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1285/2013
av den 11 december 2013
om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 876/2002 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 172,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
av följande skäl:
(1)
Syftet med den europeiska politiken för satellitnavigering är att ge unionen två satellitnavigeringssystem: systemet med ursprung i Galileoprogrammet samt Egnossystemet (nedan kallade systemen). Dessa system upprättas genom Galileoprogrammet och Egnosprogrammet. Varje infrastruktur består av satelliter och ett nät av markstationer.
(2)
Syftet med Galileoprogrammet är att upprätta och driva den första globala infrastrukturen för satellitnavigering och satellitpositionering särskilt utformad för civila ändamål, som kan användas av en mängd olika offentliga och privata aktörer både i Europa och över hela världen. Det system som upprättas genom Galileoprogrammet fungerar oberoende av alla andra befintliga eller kommande system och bidrar därigenom bland annat till unionens strategiska autonomi, vilket har betonats av Europaparlamentet och rådet.
(3)
Syftet med Egnosprogrammet är att förbättra kvaliteten på de öppna signalerna från befintliga globala satellitnavigeringssystem (nedan kallade GNSS) samt signalerna från den öppna tjänst som erbjuds av det system som upprättas genom Galileoprogrammet, när dessa blir tillgängliga. De tjänster som erbjuds av Egnosprogrammet bör företrädesvis omfatta medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa, vilket för detta ändamål inkluderar Azorerna, Kanarieöarna och Madeira.
(4)
Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har hela tiden fullt ut ställt sig bakom Galileo- och Egnosprogrammen.
(5)
Då Galileo- och Egnosprogrammen befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsskede och står i begrepp att tas i drift, krävs det ett särskilt rättsligt instrument som bland annat svarar mot deras behov av styrning och säkerhet, uppfyller kraven på sund ekonomisk förvaltning och främjar systemens användning.
(6)
Systemen utgör infrastruktur inom de transeuropeiska näten, vars användning sträcker sig långt bortom medlemsstaternas gränser. Dessutom bidrar tjänsterna från systemen till en rad olika ekonomiska och sociala verksamheter, bland annat de transeuropeiska nätens utveckling när det gäller infrastruktur för transport, telekommunikation och energi.
(7)
Galileo- och Egnosprogrammen är industripolitiska verktyg och ingår i strategin Europa 2020, vilket framhålls i kommissionens meddelande av den 17 november 2010 En integrerad industripolitik för en globaliserad tid - Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum. Det hänvisas även till dem i kommissionens meddelande av den 4 april 2011En rymdstrategi för Europeiska unionen i allmänhetens tjänst. Dessa program innebär många fördelar för unionens ekonomi och medborgare, med ett totalt värde på uppskattningsvis omkring 130 miljarder EUR under perioden 2014-2034.
(8)
Ett växande antal ekonomiska sektorer, särskilt transport-, telekommunikations-, jordbruks- och energisektorerna, använder i allt högre grad satellitnavigeringssystem. Även myndigheter kan dra nytta av dessa system på olika områden, exempelvis räddningstjänster, polisverksamhet, krishantering och gränsförvaltning. Att utveckla användningen av satellitnavigering medför enorma fördelar för ekonomin, samhället och miljön. Sådana samhällsekonomiska fördelar kan delas in i tre kategorier: direkta fördelar genom tillväxten på rymdmarknaden, direkta fördelar genom tillväxten på nedströmsmarknaden för GNSS-baserade tillämpningar och tjänster samt indirekta fördelar genom uppkomsten av nya tillämpningar i, eller tekniköverföring till, andra sektorer, vilket leder till nya marknadsmöjligheter i andra sektorer, produktivitetsvinster i hela industrin och fördelar för allmänheten genom minskade utsläpp eller förbättrad säkerhet och trygghet.
(9)
Därför är det viktigt att unionen stöder utvecklingen av tillämpningar och tjänster baserade på systemen. Det gör att unionens medborgare kan dra nytta av systemens fördelar och att allmänhetens förtroende för Galileo- och Egnosprogrammen upprätthålls. Det lämpliga instrumentet för att finansiera forskning och innovation med anknytning till utvecklingen av GNSS-baserade tillämpningar är Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation (nedan kallat Horisont 2020) inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (2). En mycket specifik uppströmsdel av forsknings- och utvecklingsverksamheten bör dock finansieras via den budget som avsätts till Galileo- och Egnosprogrammen enligt denna förordning, om verksamheten avser grundläggande inslag såsom Galileokompatibla chipsets och mottagare, vilket kommer att underlätta utvecklingen av tillämpningar i olika ekonomiska sektorer. Sådan finansiering bör emellertid inte äventyra installationen eller driften av den infrastruktur som upprättas inom ramen för programmen.
(10)
Med tanke på den ökande användningen av satellitnavigering på många områden kan avbrott i tjänsterna medföra skada som blir omfattande i dagens samhälle och leda till förluster för många ekonomiska aktörer. Dessutom utgör satellitnavigeringssystem på grund av sin strategiska betydelse infrastruktur som är särskilt känslig för missbruk. Dessa faktorer kan påverka unionens, medlemsstaternas och unionsmedborgarnas säkerhet. Säkerhetskraven bör därför beaktas vid utformning, utveckling, installation och drift av den infrastruktur som upprättats enligt Galileo och Egnosprogrammen, i enlighet med gängse praxis.
(11)
Galileoprogrammet omfattar en utformningsfas som har avslutats, en utvecklings- och valideringsfas fram till 2013, en installationsfas som inleddes 2008 och som ska avslutas 2020 samt en driftsfas som bör inledas successivt 2014-2015 i syfte att ha ett fullständigt operativt system 2020. De fyra första operativa satelliterna har konstruerats och skjutits upp under utvecklings- och valideringsfasen, medan den fullständiga satellitkonstellationen bör slutföras under installationsfasen och upprustningen bör ske under driftsfasen. Den tillhörande markbaserade infrastrukturen bör utvecklas och drivas på motsvarande sätt.
(12)
Egnosprogrammet befinner sig i sin driftsfas sedan den öppna tjänsten förklarades operativ i oktober 2009 och tjänsten för skydd av människoliv förklarades operativ i mars 2011. Med förbehåll för tekniska och finansiella begränsningar och på grundval av internationella avtal kan den geografiska täckningen för de tjänster som tillhandahålls av Egnossystemet utvidgas till att omfatta andra regioner i världen, i synnerhet territorier i kandidatländer, i tredjeländer som är anknutna till det gemensamma europeiska luftrummet och i länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. En sådan utvidgning till andra regioner i världen bör emellertid inte finansieras med de budgetanslag som avsatts till Galileo- och Egnosprogrammen enligt rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (3) och bör inte försena arbetet med att utvidga täckningen över medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa.
(13)
Den ursprungliga utformningen av Galileos tjänst för skydd av människoliv enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 (4) har omprofilerats för att trygga dess driftskompatibilitet med andra GNSS, ge effektiv respons på användarbehoven i tjänsten för skydd av människoliv och minska komplexiteten hos, samt riskerna och kostnaderna med, den erforderliga infrastrukturen.
(14)
För att Egnos tjänst för skydd av människoliv ska utnyttjas maximalt bör den tillhandahållas utan direkta användaravgifter. Galileos offentliga reglerade tjänst (PRS) bör också vara tillgänglig avgiftsfritt för följande PRS-deltagare i den mening som avses i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1104/2011/EU (5): medlemsstaterna, rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten) och vederbörligen auktoriserade unionsbyråer. Frånvaron av avgifter bör inte anses påverka bestämmelserna om driftskostnaderna för en behörig PRS-myndighet i enlighet med beslut nr 1104/2011/EU.
(15)
För att tjänsterna ska utnyttjas på bästa sätt bör system, nät och tjänster med ursprung i Galileo- och Egnosprogrammen ha samverkansförmåga och driftskompatibilitet sinsemellan och i möjligaste mån även med andra system för satellitnavigering och med konventionella hjälpmedel för radionavigation, när sådan samverkansförmåga och driftskompatibilitet fastställs i ett internationellt avtal, dock utan att det påverkar målet om strategisk autonomi.
(16)
Eftersom Galileo- och Egnosprogrammen i princip är fullständigt finansierade genom unionens budget bör det föreskrivas att unionen är ägare till alla materiella och immateriella tillgångar som skapas eller utvecklas inom dessa program. För att grundläggande egendomsrättigheter ska respekteras till fullo bör nödvändiga överenskommelser träffas med befintliga ägare, särskilt om väsentliga delar av infrastrukturen och deras säkerhet. Bestämmelserna i denna förordning om äganderätt till immateriella tillgångar bör inte anses omfatta immateriella rättigheter som inte kan överlåtas enligt tillämplig nationell rätt. Unionens äganderätt bör inte påverka unionens möjlighet att, i enlighet med denna förordning och när så anses lämpligt på grundval av en bedömning från fall till fall, göra dessa tillgångar tillgängliga för tredje part eller att överlåta dem. I synnerhet bör det vara möjligt för unionen att till tredje part överlåta innehavet av eller ge licens för immateriella rättigheter som utvecklas genom arbete inom ramen för Galileo- och Egnosprogrammen. För att underlätta spridningen av satellitnavigering på marknaderna bör det särskilt säkerställas att tredje part på bästa sätt kan utnyttja immateriella rättigheter som utvecklas inom Galileo- och Egnosprogrammen och innehas av unionen, inklusive i samhällsekonomiskt hänseende.
(17)
Tillgångar som skapas eller utvecklas utanför Galileo- och Egnosprogrammen berörs inte av bestämmelserna om äganderätt i denna förordning. Sådana tillgångar kan dock någon gång vara relevanta för genomförandet av programmen. För att uppmuntra till utveckling av ny teknik utanför Galileo- och Egnosprogrammen bör kommissionen uppmuntra tredje parter att framhålla relevanta immateriella tillgångar och bör, när det skulle vara fördelaktigt för programmen, förhandla om villkoren för lämplig användning av dem.
(18)
Galileoprogrammets installations- och driftsfaser och Egnosprogrammets driftsfas bör helt finansieras av unionen. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (6) bör dock medlemsstaterna ha möjlighet att enligt lämpliga avtal tillföra kompletterande medel eller bidrag in natura till Galileo- och Egnosprogrammen för att finansiera ytterligare delar i programmen som har koppling till de berörda medlemsstaternas eventuella särskilda mål. Tredjeländer och internationella organisationer bör också kunna bidra till programmen.
(19)
För att säkerställa Galileo- och Egnosprogrammens kontinuitet och stabilitet, och med tanke på deras europeiska dimension och inneboende europeiska mervärde, krävs tillräcklig och konsekvent finansiering under budgetperioderna. Dessutom är det lämpligt att ange det belopp för perioden 1 januari 2014-31 december 2020 som krävs för att finansiera installationsfasen för Galileoprogrammet och driftsfasen för Galileo och Egnosprogrammet.
(20)
Förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 anslår högst 7 071,73 miljoner EUR i löpande priser för finansiering av verksamhet som avser Galileo- och Egnosprogrammen under perioden 1 januari 2014-31 december 2020. För tydlighetens skull och för att underlätta kontroll över kostnaderna bör denna totalsumma delas upp i olika kategorier. För att främja flexibiliteten och säkerställa att programmen fungerar väl bör dock kommissionen kunna omfördela medel från en kategori till en annan. Programverksamheten bör även omfatta skydd av systemen och driften av dem, inbegripet vid uppskjutning av satelliter. Därför skulle bidrag till de kostnader för tjänster som kan tillhandahålla detta skydd kunna utgöra verksamhet som kan få anslag från Galileo- och Egnosprogrammens budget, i den mån detta är möjligt med en strikt kostnadskontroll och med full hänsyn till det totalbelopp som fastställs i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013. Sådana bidrag bör användas endast för tillhandahållande av data och tjänster och inte för inköp av infrastruktur. I den här förordningen fastställs en finansieringsram för det fortsatta genomförandet av Galileo- och Egnosprogrammen, som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, budgetsamarbete och sund ekonomisk förvaltning (7) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
(21)
De verksamheter som får finansieras med de medel ur unionens budget som anslås till Galileo- och Egnosprogrammen för perioden 2014-2020 bör anges i den här förordningen. Sådana medel bör anslås i första hand till verksamheter som rör Galileoprogrammets installationsfas, inklusive förvaltning och uppföljning av denna fas, samt verksamheter som rör driften av det system som inrättas genom Galileoprogrammet, inklusive åtgärder som föregår eller förbereder det programmets driftsfas, och samt för verksamhet som avser driften av Egnossystemet. Medlen bör även anslås till finansiering av viss annan verksamhet som krävs för förvaltning och uppfyllande av målen för Galileo- och Egnosprogrammen, i synnerhet stöd till forskning och utveckling av grundläggande inslag, såsom Galileokompatibla chipsets och Galileo-mottagare, i förekommande fall även programmoduler för positionsbestämning och integritetsövervakning. Dessa inslag utgör skärningspunkten mellan de tjänster som erbjuds av infrastrukturerna och nedströmstillämpningarna och underlättar utvecklingen av tillämpningar i olika ekonomiska sektorer. Deras utveckling fungerar som katalysator för att maximera de samhällsekonomiska fördelarna, eftersom marknadsgenomslaget för de erbjudna tjänsterna underlättas. Kommissionen bör årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om vilken kostnadsförvaltningsstrategi som följts.
(22)
Det är viktigt att framhålla att systemens uppskattade investerings- och driftskostnader för perioden 2014-2020 inte omfattar oförutsedda ekonomiska skyldigheter som unionen kan behöva åta sig, särskilt i samband med ansvar som uppstår på grund av tjänsternas utförande eller unionens ägarskap till systemen, särskilt med avseende på brister i systemens funktion. Dessa skyldigheter kommer att granskas särskilt av kommissionen.
(23)
Det bör också påpekas att de budgetmedel som planeras enligt denna förordning inte täcker verksamhet som finansieras genom Horisont 2020, t.ex. utveckling av tillämpningar härledda från systemen. Sådan verksamhet kommer att göra det möjligt att optimera utnyttjandet av Galileo- och Egnosprogrammens tjänster, trygga en god avkastning på unionens investeringar både ekonomiskt och i form av samhällsnytta samt öka unionsföretagens kunnande om satellitnavigeringsteknik. Kommissionen bör se till att de olika finansieringskällorna för programmens olika aspekter präglas av öppenhet och tydlighet.
(24)
Vidare bör systemens inkomster, i synnerhet från den kommersiella tjänst som tillhandahålls genom det system som inrättats genom Galileoprogrammet, tillfalla unionen för att delvis kompensera för de gjorda investeringarna och dessa inkomster bör användas till stöd för Galileo- och Egnosprogrammens mål. En mekanism för fördelning av inkomster kan även anges i kontrakt som ingås med privata enheter.
(25)
För att undvika de fördyringar och förseningar som Galileo- och Egnosprogrammen drabbats av tidigare måste man öka satsningarna på att kontrollera risker som kan medföra merkostnader och/eller förseningar, vilket Europaparlamentet begärde i sin resolution av den 8 juni 2011 om halvtidsöversynen av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen: bedömning av genomförandet, framtida utmaningar och finansieringsutsikter (8) och vilket rådet begärde i sina slutsatser av den 31 mars 2011, och vilket kommissionen anförde i sitt meddelande En budget för Europa 2020 av den 29 juni 2011.
(26)
En sund offentlig styrning av Galileo- och Egnosprogrammen kräver dels en tydlig uppdelning mellan ansvarsområdena och uppgifterna för i synnerhet kommissionen, Europeiska byrån för GNSS och Europeiska rymdorganisationen (ESA), dels att styrningen successivt anpassas till systemens operativa behov.
(27)
I sin egenskap av företrädare för unionen, som i princip ensam finansierar Galileo- och Egnosprogrammen och äger systemen, bör kommissionen svara för genomförandet av programmen och den övergripande övervakningen av dem. Kommissionen bör därför förvalta de medel som anslagits till programmen enligt denna förordning, övervaka genomförandet av all verksamhet inom programmen och säkerställa en tydlig ansvars- och uppgiftsfördelning, inte minst mellan Europeiska byrån för GNSS och ESA. Därför bör kommissionen förutom de uppgifter som rör dessa allmänna ansvarsområden och andra uppgifter som följer av denna förordning även anförtros vissa specifika uppgifter. Kommissionen bör kunna delegera vissa uppgifter genom delegeringsavtal i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 för att optimera resursanvändningen och på bästa sätt utnyttja de involverade parternas kompetens.
(28)
Med tanke på den betydelse för Galileo- och Egnosprogrammen och den inverkan på systemens säkerhet som den markbaserade infrastrukturen har, bör fastställandet av infrastrukturens lokalisering vara en av de specifika uppgifter som tilldelas kommissionen. Installationen av systemens markbaserade infrastruktur bör även i fortsättningen följa en öppen och transparent process. Lokaliseringen av sådan infrastruktur bör fastställas med beaktande av geografiska och tekniska begränsningar kopplade till en optimal geografisk fördelning av denna markbaserade infrastruktur och med beaktande av eventuellt befintliga anläggningar och eventuellt befintlig utrustning som lämpar sig för de relevanta uppgifterna, och varje markstations säkerhetsbehov och varje medlemsstats nationella säkerhetskrav bör tillgodoses.
(29)
Europeiska byrån för GNSS inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 (9) för att uppfylla Galileo- och Egnosprogrammens mål och utföra vissa uppgifter inom ramen för dessa program. Byrån är ett unionsorgan som i egenskap av ett sådant organ som avses i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 måste iaktta de skyldigheter som gäller för unionens byråer. Byrån bör ges vissa uppgifter med anknytning till programmens säkerhet och sin eventuella utnämning till behörig PRS-myndighet. Den bör även bidra till främjande och marknadsföring av systemen, bland annat genom att upprätta kontakter med användare och potentiella användare av de tjänster som tillhandahålls inom Galileo- och Egnosprogrammen, och den bör samla information om deras krav och om utvecklingen på marknaden för satellitnavigering. Vidare bör byrån utföra sådana uppgifter som kommissionen anförtror den enligt ett eller flera delegeringsavtal om olika specifika uppgifter i samband med programmen, särskilt uppgifter knutna till systemens driftsfaser, däribland programmens operativa förvaltning, främjande av tillämpningar och tjänster på marknaden för satellitnavigering samt främjande av utvecklingen av grundläggande inslag kopplade till programmet. För att kommissionen i egenskap av unionens företrädare ska kunna utöva sina kontrollbefogenheter utan inskränkningar bör delegeringsavtalen innehålla allmänna villkor för förvaltningen av de medel som anförtros Europeiska byrån för GNSS.
Ansvaret för uppgifter knutna till Galileo- och Egnosprogrammens operativa förvaltning och drift bör överföras till Europeiska byrån för GNSS gradvis och vara beroende av om en lämplig granskning av överföringen har färdigställts och om Europeiska byrån för GNSS är redo att ta på sig sådana uppgifter, så att dessa programs kontinuitet kan tryggas. För Egnos vidkommande bör överföringen ske den 1 januari 2014; för Galileo väntas den ske 2016.
(30)
För Galileoprogrammets installationsfas bör unionen ingå ett delegeringsavtal med ESA där ESA:s uppgifter i den fasen anges. Kommissionen bör i sin egenskap av unionens företrädare göra allt för att ingå detta delegeringsavtal senast sex månader efter det att denna förordning har börjat tillämpas. För att kommissionen ska kunna utöva sina kontrollbefogenheter utan inskränkningar bör delegeringsavtalet innehålla allmänna villkor för förvaltningen av de medel som anförtros ESA. När det gäller verksamhet som enbart finansieras av unionen bör sådana villkor säkerställa en grad av kontroll som är jämförbar med den som skulle krävas om ESA var en unionsbyrå.
(31)
För Galileo- och Egnosprogrammens driftsfas bör Europeiska byrån för GNSS ingå arbetsavtal med ESA, där ESA:s uppgifter anges i fråga om att utveckla framtida generationer av systemen och i fråga om att ge tekniskt stöd i samband med den befintliga generationen av system. Avtalen bör vara förenliga med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. De bör inte omfatta ESA:s roll i verksamhet som rör forskning och teknik eller tidiga faser av utvecklings- och forskningsverksamhet som rör den infrastruktur som upprättats enligt Galileo- och Egnosprogrammen. Sådan verksamhet bör finansieras utanför ramarna för den budget som anslagits till programmen, exempelvis med medel som anslagits till Horisont 2020.
(32)
Ansvaret för Galileo- och Egnosprogrammens genomförande omfattar bland annat ansvar för programmens säkerhet, systemens säkerhet och driftens säkerhet. Utom vid tillämpning av den rådets gemensamma åtgärd 2004/552/Gusp (10) - som behöver ses över för att återspegla Galileo- och Egnosprogrammens utveckling och styrning och ändringar av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt till följd av Lissabonfördraget - vilar ansvaret för säkerheten på kommissionen, även om vissa säkerhetsuppgifter anförtros Europeiska byrån för GNSS. Det åligger kommissionen att införa mekanismer för adekvat samordning mellan de olika säkerhetsansvariga enheterna.
(33)
Vid tillämpningen av denna förordning bör kommissionen i säkerhetsrelaterade frågor samråda med relevanta säkerhetsexperter i medlemsstaterna.
(34)
Eftersom utrikestjänsten besitter särskilda fackkunskaper och regelbundet har kontakt med förvaltningarna i tredjeländer och internationella organisationer, är den väl lämpad att bistå kommissionen i genomförandet av vissa uppgifter med anknytning till systemens och Galileo- och Egnosprogrammens säkerhet i fråga om yttre förbindelser, i enlighet med rådets beslut 2010/427/EU (11), särskilt artikel 2.2 i det beslutet. Kommissionen bör se till att utrikestjänsten är fullt delaktig i dess verksamhet vid genomförandet av säkerhetsrelaterade uppgifter på området yttre förbindelser. Utrikestjänsten bör få allt nödvändigt tekniskt stöd för detta ändamål.
(35)
För att säkerställa ett säkert informationsflöde inom ramen för denna förordning bör tillämpliga säkerhetsbestämmelser erbjuda en skyddsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som motsvarar den som ges av säkerhetsbestämmelserna enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (12) och av rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagorna till rådets beslut 2013/488/EU (13). Varje medlemsstat bör se till att dess nationella säkerhetsbestämmelser är tillämpliga på varje fysisk person som är bosatt och varje juridisk person som är etablerad på dess territorium och som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter om Galileo- och Egnosprogrammen. Säkerhetsbestämmelserna för ESA och beslut av den 15 juni 2011 av Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (14) bör anses vara likvärdiga säkerhetsbestämmelserna enligt bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom och säkerhetsbestämmelser enligt bilagorna till beslut 2013/488/EU.
(36)
Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av befintliga och framtida bestämmelser om tillgång till handlingar som antagits i enlighet med artikel 15.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Förordningen bör heller inte anses medföra en skyldighet för medlemsstaterna att bortse från sina egna författningsenliga krav om tillgång till handlingar.
(37)
För anslagsfördelningen av unionsmedel till Galileo- och Egnosprogrammen upp till ett tak som kommissionen inte bör överskrida, bör ändamålsenliga förfaranden för offentlig upphandling tillämpas och bör särskilt kontrakt förhandlas fram på ett sätt som säkerställer att resurserna används på bästa sätt, att tjänsterna tillhandahålls på ett tillfredsställande sätt, att programmen förlöper i god ordning, att riskerna hanteras väl och att tidplanen hålls. Den berörda upphandlande myndigheten bör anstränga sig att uppfylla dessa krav.
(38)
Eftersom Galileo- och Egnosprogrammen i princip kommer att finansieras helt av unionen, bör offentlig upphandling inom ramen för programmen överensstämma med unionens regler för offentlig upphandling och framför allt inriktas på att optimera resursanvändningen, kontrollera kostnaderna, minska riskerna, förbättra effektiviteten och minska beroendet av en enda leverantör. En öppen, sund konkurrens bör råda längs hela leveranskedjan, som möjliggör ett balanserat deltagande av olika branscher på alla nivåer, särskilt nya aktörer och små och medelstora företag. Missbruk av dominerande ställning och långvarigt beroende av enskilda leverantörer bör undvikas. För att minska riskerna med programmen, undvika beroende av en enskild leverantör och säkerställa en bättre övergripande kontroll över programmen, kostnaderna och tidsplanerna, är det viktigt att när så är lämpligt vända sig till flera leverantörer. Vidare bör utvecklingen av europeisk industri vidmakthållas och främjas på alla områden med anknytning till satellitnavigering i överensstämmelse med internationella avtal som unionen har är part i. Risken för bristfälligt fullgörande eller icke-fullgörande av ett kontrakt bör minskas så långt möjligt. I detta syfte bör uppdragstagarna visa att deras fullgörande av kontrakten är hållbart med avseende på de åtaganden som gjorts och kontraktets löptid. Därför bör de upphandlande myndigheterna, när så är lämpligt, specificera vilka krav som gäller för tillförlitlighet i leveranserna och de tillhandahållna tjänsterna.
Dessutom får de upphandlande myndigheterna ställa särskilda krav på inköp av varor och tjänster av känslig art, särskilt för att värna informationssäkerheten. Företag i unionen bör ha möjlighet att anlita leverantörer etablerade utanför unionen för vissa komponenter och tjänster när det kan visas att fördelarna är väsentliga i fråga om kvalitet och kostnader, dock med hänsyn tagen till programmens strategiska karaktär och unionens krav på säkerhet och exportkontroll. Det är lämpligt att ta till vara de investeringar som gjorts och den erfarenhet och kompetens som finns i industrin, även sådan som förvärvats under programmens utformnings-, utvecklings- och valideringsfaser, och att samtidigt se till att reglerna om konkurrensutsatt upphandling inte åsidosätts.
(39)
För att bättre kunna uppskatta de totala kostnaderna för en vara, tjänst eller byggentreprenad som upphandlas, inbegripet dess långsiktiga operativa kostnader, bör när så är lämpligt de totala kostnaderna under hela livscykeln för den vara, tjänst eller byggentreprenad som är föremål för upphandlingen beaktas, genom tillämpning av en kostnadseffektivitetsmetod som exempelvis livscykelkostnader, om upphandlingen utgår från kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. För detta syfte bör den upphandlande myndigheten se till att den metod som ska användas för att beräkna kostnaderna för en vara, tjänst eller byggentreprenad under hela dess livscykel uttryckligen nämns i kontraktshandlingarna eller kontraktsmeddelandet och att metoden möjliggör verifiering av att uppgifterna som lämnas av anbudsgivarna är korrekta.
(40)
Satellitnavigering är en komplex och föränderlig teknik. Därav följer osäkerhet och risker för den offentliga upphandling som bedrivs inom ramen för Galileo- och Egnosprogrammen, särskilt som upphandlingen kan röra utrustning eller tjänster på lång sikt. Därför bör det införas särskilda åtgärder för offentlig upphandling utöver dem som är tillämpliga enligt förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Den upphandlande myndigheten bör på så vis kunna återställa likvärdiga förutsättningar när ett eller flera företag före en upphandling förfogar över privilegierad information om verksamhet med anknytning till upphandlingen. Den upphandlande myndigheten bör även kunna genomföra upphandling med villkorade flerfaskontrakt, på vissa villkor införa ett tillägg medan kontraktet fortfarande löper eller införa en viss minsta grad av underentreprenad. På grund av den tekniska osäkerhet som kännetecknar Galileo- och Egnosprogrammen kan det dessutom hända att priset för en upphandling inte alltid kan fastställas exakt och att det därför blir önskvärt att ingå kontrakt i särskild form där inga fasta, slutgiltiga priser anges, samtidigt som de förenas med villkor om skydd av unionens ekonomiska intressen.
(41)
Det bör konstateras att medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) bör avstå från varje åtgärd som kan vara till skada för Galileo- och Egnosprogrammen eller tjänsterna. Det bör även klargöras att de berörda medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa skyddet av de markstationer som upprättats på deras territorier. Vidare bör medlemsstaterna och kommissionen samarbeta sinsemellan och med lämpliga internationella organ och tillsynsmyndigheter för att se till att nödvändigt radiospektrum för det system som upprättas enligt Galileoprogrammet finns tillgängligt och är skyddat, så att tillämpningar baserade på detta system kan utvecklas och genomföras till fullo, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU (15).
(42)
På grund av systemens världsomspännande karaktär måste unionen ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer inom ramen för Galileo- och Egnosprogrammen, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, bland annat för att kunna sörja för ett smidigt genomförande av programmen, hantera vissa frågor om säkerhet och avgiftsbeläggning, optimera tjänsterna till allmänheten i unionen och tillgodose tredjeländers och internationella organisationers behov. Det är även lämpligt att vid behov anpassa befintliga avtal till Galileo- och Egnosprogrammens utveckling. Vid förberedandet eller genomförandet av dessa avtal bör kommissionen kunna ta hjälp av utrikestjänsten, ESA och Europeiska byrån för GNSS inom ramen för de uppgifter de anförtrotts enligt denna förordning.
(43)
Det bör bekräftas att kommissionen vid fullgörandet av vissa icke-föreskrivande uppgifter vid behov och i nödvändig utsträckning får anlita tekniskt bistånd från vissa utomstående parter. Andra enheter som medverkar i den offentliga styrningen av Galileo- och Egnosprogrammen får också utnyttja samma tekniska bistånd vid fullgörandet av de uppgifter som de anförtrotts enligt denna förordning.
(44)
Unionen bygger på respekt för de grundläggande rättigheterna, och framför allt i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns uttryckligen den grundläggande rätten till respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter. Skyddet av personuppgifter och av privatlivet bör garanteras inom ramen för Galileo- och Egnosprogrammen.
(45)
Europeiska unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder över hela utgiftscykeln, bland annat åtgärder för att förebygga, avslöja och utreda oegentligheter, driva in belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt, och eventuellt administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
(46)
Europaparlamentet och rådet bör regelbundet underrättas om genomförandet av Galileo- och Egnosprogrammen, särskilt med avseende på riskhantering, kostnader, tidsplan och resultat. Dessutom bör Europaparlamentet, rådet och kommissionen sammanträda i den interinstitutionella panelen för Galileo i enlighet med det gemensamma uttalande om den interinstitutionella panelen för Galileo som offentliggörs tillsammans med denna förordning.
(47)
Kommissionen bör genomföra utvärderingar, baserade på överenskomna indikatorer, för att bedöma verkan och effektiviteten i de åtgärder som vidtas för att nå Galileo- och Egnosprogrammens mål.
(48)
I syfte att trygga systemsäkerheten och driftsäkerheten bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på de högnivåmål som behövs för att trygga systemsäkerheten och driftsäkerheten. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(49)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. De befogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (16).
(50)
Eftersom sund offentlig styrning förutsätter en enhetlig förvaltning av Galileo- och Egnosprogrammen, snabbare beslutsfattande och lika tillgång till information, bör företrädare för både Europeiska byrån för GNSS och ESA kunna delta som observatörer i arbetet i kommittén för de europeiska GNSS-programmen (nedan kallad kommittén), som inrättats för att biträda kommissionen. Av samma anledning bör företrädare för tredjeländer och internationella organisationer som ingått ett internationellt avtal med unionen kunna delta i kommitténs arbete, med förbehåll för säkerhetsrestriktioner och i enlighet med avtalsvillkoren. Dessa företrädare för Europeiska byrån för GNSS, ESA, tredjeländer och internationella organisationer bör inte ha rösträtt i kommittén.
(51)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att bygga upp och driva satellitnavigeringssystem, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av att det överskrider varje enskild medlemsstats ekonomiska och tekniska kapacitet och det därför, på grund av dess omfattning och verkningar, bättre kan genomföras på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
(52)
Det gemensamma företaget Galileo, som bildades genom rådets förordning (EG) nr 876/2002 (17), upphörde med sin verksamhet den 31 december 2006. Förordning (EG) nr 876/2002 bör därför upphävas.
(53)
Med tanke på behovet av att utvärdera Galileo- och Egnosprogrammen och på de betydande ändringar av förordning (EG) nr 683/2008 som ska göras, samt för tydlighetens och rättssäkerhetens skull, bör förordning (EG) nr 683/2008 upphävas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte
I denna förordning fastställs bestämmelserna för uppbyggnad och drift av systemen inom ramen för de europeiska satellitnavigeringsprogrammen, särskilt när det gäller styrning och unionens ekonomiska stöd.
Artikel 2
Europeiska system och program för satellitnavigering
1. De europeiska satellitnavigeringsprogrammen Galileo och Egnos ska omfatta alla åtgärder som krävs för utformning, utveckling, validering, uppbyggnad, drift, förnyelse och förbättring av de europeiska satellitnavigeringssystemen, nämligen det system som upprättas enligt Galileoprogrammet samt Egnossystemet, och för tryggande av deras säkerhet och driftskompatibilitet.
Dessa program ska även syfta till att maximera de samhällsekonomiska fördelarna med de europeiska satellitnavigeringssystemen, framför allt genom att främja systemens användning och utvecklingen av tillämpningar och tjänster som bygger på dessa system.
2. Det system som upprättas enligt Galileoprogrammet ska vara ett civilt system under civil kontroll och en autonom infrastruktur för globala satellitnavigeringssystem (GNSS), vilken omfattar en konstellation av satelliter och ett globalt nätverk av markstationer.
3. Egnossystemet ska vara en regional infrastruktur för satellitnavigeringssystem för övervakning och korrigering av öppna signaler som sänds ut av befintliga globala satellitnavigeringssystem liksom de signaler från den öppna tjänst som erbjuds av det system som upprättats enligt Galileoprogrammet, när dessa blir tillgängliga. Systemet består av markstationer och flera transpondrar installerade i geostationära satelliter.
4. Galileoprogrammets särskilda mål ska vara att säkerställa att signalerna som sänds ut av det system som upprättats enligt programmet kan användas för följande funktioner:
a)
Att erbjuda en öppen tjänst (Open Service eller OS) som är avgiftsfri för användarna och som tillhandahåller positions- och tidsbestämningsuppgifter huvudsakligen avsedda för satellitnavigeringstillämpningar med stor volym.
b)
Att via signalerna från Galileos öppna tjänst och/eller i samarbete med andra satellitnavigeringssystem bidra till integritetsövervakningstjänster avsedda för användare av tillämpningar inom tjänsten för skydd av människoliv (Safety-of-life eller SoL) i överensstämmelse med internationella standarder.
c)
Att erbjuda en kommersiell tjänst (Commercial Service eller CS) som gör det möjligt att utveckla yrkesmässiga eller kommersiella tillämpningar tack vare bättre prestanda och data med ett större mervärde än de som ingår i den öppna tjänsten.
d)
Att erbjuda en offentlig reglerad tjänst (Public Regulated Service eller PRS) som är förbehållen användare med myndighetstillstånd, för känsliga tillämpningar med stort behov av tjänstekontinuitet, och som är avgiftsfri för medlemsstaterna, rådet, kommissionen, utrikestjänsten och, när så är lämpligt, vederbörligen auktoriserade unionsorgan; denna tjänst använder starka krypterade signaler. Frågan om huruvida avgifter ska tillämpas på de andra PRS-deltagare som avses i artikel 2 i beslut nr 1104/2011/EU ska bedömas från fall till fall, och lämpliga bestämmelser ska fastställas i de avtal som ingås enligt artikel 3.5 i det beslutet.
e)
Att bidra till Cospas-Sarsat-systemets sök- och räddningstjänst (Search and Rescue Support Service eller SAR), vilket innebär att nödsignaler från radiosändare kan fångas upp och meddelanden sändas till dessa sändare.
5. Egnosprogrammets särskilda mål ska vara att se till att signalerna som sänds ut av Egnossystemet kan utnyttjas för följande funktioner:
a)
En öppen tjänst (OS) som är avgiftsfri för användarna och som tillhandahåller positions- och tidsbestämningsuppgifter huvudsakligen avsedda för satellitnavigeringstilllämpningar med stor volym inom det område som täcks av Egnossystemet.
b)
En tjänst för spridning av kommersiella data (Egnos Data Access Service eller EDAS), som gör det möjligt att utveckla yrkesmässiga eller kommersiella tillämpningar tack vare bättre prestanda och data med större mervärde jämfört med data som ingår i dess öppna tjänst.
c)
En tjänst för skydd av människoliv (Safety of Life Service eller SoL), som riktar sig till användare för vilka säkerheten är avgörande; denna tjänst, som tillhandahålls utan direkta användaravgifter, uppfyller i synnerhet kraven inom vissa sektorer på kontinuitet, tillgänglighet och noggrannhet och omfattar en integritetsfunktion som varnar användaren vid störningar i, eller "utanför toleransen"-signaler från, system som utökas av Egnossystemet inom täckningsområdet.
Företrädesvis ska dessa funktioner så snart som möjligt tillhandahållas inom medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa.
Egnossystemets geografiska täckning får utvidgas till att omfatta andra regioner i världen, i synnerhet territorier i kandidatländer, i tredjeländer som är anknutna till det gemensamma europeiska luftrummet och i länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, med förbehåll för den tekniska genomförbarheten och på grundval av internationella avtal. Kostnaderna för en sådan utvidgning, inklusive de driftskostnader som hör samman med denna, ska inte täckas av de medel som avses i artikel 9. En sådan utvidgning får inte försena arbetet med att utvidga Egnossystemets geografiska täckning över hela medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa.
Artikel 3
Galileoprogrammets faser
Galileoprogrammet ska omfatta följande faser:
a)
En utformningsfas, under vilken systemarkitekturen utarbetades och dess ingående komponenter fastställdes och vilken avslutades 2001.
b)
En utvecklings- och valideringsfas, som enligt planen ska avslutas senast den 31 december 2013 och som omfattar tillverkning och uppsändning av de första satelliterna, installation av de första markbundna delarna av infrastrukturen och allt arbete och alla åtgärder som krävs för systemets validering i omloppsbana.
c)
En installationsfas, som ska avslutas senast den 31 december 2020 och som omfattar
i)
konstruktion, installation och skydd av all rymdbaserad infrastruktur, särskilt av alla de satelliter som behövs för att uppnå de särskilda målen i artikel 2.4 och av de extrasatelliter som krävs, samt tillhörande utvecklande underhåll och verksamhet,
ii)
konstruktion, installation och skydd av all markbaserad infrastruktur, särskilt av den infrastruktur som behövs för att kontrollera satelliterna och behandla data från satellitbaserad radionavigation och av servicecentrum och andra markbaserade centrum, samt tillhörande utvecklande underhåll och verksamhet,
iii)
förberedelser inför driftsfasen, inklusive förberedande verksamhet för tillhandahållandet av de tjänster som avses i artikel 2.4,
d)
en driftsfas, som omfattar
i)
förvaltning, underhåll, löpande förbättring, utveckling och skydd av den rymdbaserade infrastrukturen, inklusive upprustning samt hantering av infrastrukturens åldrande,
ii)
förvaltning, underhåll, löpande förbättring, utveckling och skydd av den markbaserade infrastrukturen, särskilt av servicecentrum och andra markbaserade centrum, nät och anläggningar, inklusive upprustning samt hantering av infrastrukturens åldrande,
iii)
utveckling av framtida generationer av systemet och utveckling av de tjänster som avses i artikel 2.4,
iv)
certifierings- och standardiseringsverksamhet med anknytning till programmet,
v)
tillhandahållande och marknadsföring av de tjänster som avses i artikel 2.4,
vi)
samarbete med andra GNSS, och
vii)
all annan verksamhet som krävs för utvecklingen av systemet och ett framgångsrikt genomförande av programmet.
Driftsfasen ska inledas successivt mellan 2014 och 2015 med tillhandahållande av de första tjänsterna för den öppna tjänsten, sök- och räddningstjänsten och den offentliga reglerade tjänsten. Dessa första tjänster ska gradvis förbättras och de andra funktioner som specificeras i de särskilda målen i artikel 2.4 ska gradvis införas med syftet att uppnå fullständig operativ kapacitet senast den 31 december 2020.
Artikel 4
Egnos driftsfas
Egnos driftsfas ska huvudsakligen omfatta
a)
förvaltning, underhåll, löpande förbättring, utveckling och skydd av den rymdbaserade infrastrukturen, inklusive upprustning samt hantering av infrastrukturens åldrande,
b)
förvaltning, underhåll, löpande förbättring, utveckling och skydd av den markbaserade infrastrukturen, särskilt nät, anläggningar och stödfunktioner, inklusive upprustning samt hantering av infrastrukturens åldrande,
c)
utveckling av framtida generationer av systemet och utveckling av de tjänster som avses i artikel 2.5,
d)
certifierings- och standardiseringsverksamhet med anknytning till programmet,
e)
tillhandahållande och marknadsföring av de tjänster som avses i artikel 2.5,
f)
alla inslag som styrker tillförlitligheten hos systemet och dess drift,
g)
samordningsverksamhet för uppfyllandet av de särskilda målen enligt artikel 2.5 andra och tredje styckena.
Artikel 5
Samverkansförmåga och driftskompatibilitet mellan systemen
1. Systemen, näten och tjänsterna med ursprung i Galileo- och Egnosprogrammen ska ha samverkansförmåga och driftskompatibilitet ur teknisk synpunkt.
2. Systemen, näten och tjänsterna med ursprung i Galileo- och Egnosprogrammen ska ha samverkansförmåga och driftskompatibilitet med andra satellitnavigeringssystem och med konventionella hjälpmedel för radionavigation, när krav på sådan samverkansförmåga och driftskompatibilitet fastställs i ett internationellt avtal som ingåtts enligt artikel 29.
Artikel 6
Äganderätt
Unionen ska vara ägare till samtliga materiella tillgångar och innehavare till samtliga immateriella rättigheter som skapas eller utvecklas inom ramen för Galileo- och Egnosprogrammen. För detta ändamål ska avtal med tredje part i förekommande fall ingås när det gäller befintliga äganderätter.
Kommissionen ska genom en lämplig ram säkerställa optimal användning av de tillgångar som avses i denna artikel; i synnerhet ska den förvalta de immaterialrättigheter som rör Galileo- och Egnosprogrammen så effektivt som möjligt, med hänsyn till behovet av att skydda och ge värde åt unionens immaterialrättigheter, samtliga intressenters intressen och nödvändigheten av en harmonisk utveckling av marknaderna och av den nya tekniken. För detta ändamål ska den se till att de kontrakt som ingås inom Galileo- och Egnosprogrammen omfattar möjligheten att till tredje part överlåta eller ge licens för immateriella rättigheter som utvecklas genom arbete i dessa program.
KAPITEL II
BUDGETBIDRAG OCH BUDGETMEKANISMER
Artikel 7
Verksamhet
1. De anslag från unionens budget som genom denna förordning ska tilldelas programmen för perioden 2014-2020 syftar till att finansiera verksamhet kopplad till
a)
avslutandet av Galileoprogrammets installationsfas enligt artikel 3 c,
b)
Galileoprogrammets driftsfas enligt artikel 3 d,
c)
Egnosprogrammets driftsfas enligt artikel 4,
d)
förvaltningen och övervakningen av Galileo- och Egnosprogrammen.
2. Anslagen från unionens budget till Galileo- och Egnosprogrammen syftar, i enlighet med artikel 9.2, även till att finansiera verksamhet med anknytning till forskning och utveckling av grundläggande inslag, såsom Galileokompatibla chipsets och mottagare.
3. Anslagen från unionens budget till Galileo- och Egnosprogrammen ska även tas i anspråk för kommissionens utgifter för förberedelser, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering som krävs för programmens förvaltning och för genomförandet av de särskilda mål som avses i artikel 2.4 och 2.5. Sådana utgifter får särskilt omfatta följande:
a)
Undersökningar och expertmöten.
b)
Information och kommunikation, inbegripet institutionell kommunikation om unionens politiska prioriteringar i de fall dessa har direkt anknytning till målen för denna förordning, särskilt i syfte att skapa synergier med annan relevant unionspolitik.
c)
Nät för informationsteknik (IT) i syfte att behandla eller överföra uppgifter.
d)
Allt annat tekniskt eller administrativt stöd som ges till kommissionen för programmens förvaltning.
4. Kostnaderna för Galileo- och Egnosprogrammen och de olika programfaserna ska fastställas tydligt. Kommissionen ska i enlighet med principen om öppen förvaltning årligen informera Europaparlamentet, rådet och den kommitté som avses i artikel 36.1 (nedan kallad kommittén) om tilldelningen av unionsmedel, inklusive reserven för oförutsedda utgifter, till alla de verksamheter som anges i punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel samt om användningen av dessa medel.
Artikel 8
Finansiering av Galileo- och Egnosprogrammen
1. I enlighet med artikel 9 ska unionen finansiera sådan verksamhet kopplad till Galileo- och Egnosprogrammen som avses i artikel 7.1, 7.2 och 7.3 i syfte att uppfylla målen i artikel 2, utan att det påverkar eventuella bidrag från andra finansieringskällor, till exempel sådana som avses i punkterna 2 och 3 i den här artikeln.
2. Medlemsstaterna får begära att få tillskjuta kompletterande medel för Galileo- och Egnosprogrammen för att täcka ytterligare inslag i särskilda fall, under förutsättning att sådana ytterligare inslag inte skapar någon finansiell eller teknisk börda eller några förseningar för det berörda programmet. Utifrån en begäran från en medlemsstat ska kommissionen, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 36.3, besluta huruvida de dessa två villkor har uppfyllts. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet och kommittén om alla konsekvenser som tillämpningen av denna punkt kan få för Galileo- och Egnosprogrammen.
3. Även tredjeländer och internationella organisationer får tillskjuta kompletterande medel för Galileo- och Egnosprogrammen. Villkor och former för deras deltagande ska fastställas i sådana internationella avtal som avses i artikel 29.
4. De kompletterande medel som avses i punkterna 2 och 3 i den här artikeln ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
Artikel 9
Medel
1. Finansieringsramen för genomförandet av sådan verksamhet som avses i artikel 7.1, 7.2 och 7.3 och för att täcka de risker som sådan verksamhet är förenad med fastställs till 7 071,73 miljoner EUR i löpande priser för perioden 1 januari 2014-31 december 2020.
De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom gränserna för den fleråriga budgetramen.
Det belopp som avses i första stycket ska delas upp i följande utgiftskategorier i löpande priser:
a)
För verksamhet som avses i artikel 7.1 a: 1 930 miljoner EUR.
b)
För verksamhet som avses i artikel 7.1 b: 3 000 miljoner EUR.
c)
För verksamhet som avses i artikel 7.1 c: 1 580 miljoner EUR.
d)
För verksamhet som avses i artikel 7.1 d och artikel 7.3: 561,73 miljoner EUR.
2 Utan att det påverkar eventuella andra belopp som anslagits till utveckling av tillämpningar baserade på systemen inom Horisont 2020 ska budgetanslagen till Galileo- och Egnosprogrammen, inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål, finansiera den verksamhet som avses i artikel 7.2 med högst 100 miljoner EUR i fasta priser.
3 Kommissionen får omfördela medel från en utgiftskategori enligt punkt 1 tredje stycket a-d till en annan upp till ett tak på 10 % av det belopp som avses i punkt 1 första stycket. Om omfördelningen ger ett ackumulerat belopp på över 10 % av det belopp som avses i punkt 1 första stycket, ska kommissionen rådfråga kommittén i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 36.2.
Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om varje omfördelning av medel mellan olika utgiftskategorier.
4 Anslagen ska genomföras i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i denna förordning och förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
5 Budgetåtaganden för Galileo- och Egnosprogrammen ska verkställas genom årliga delbetalningar.
6. Kommissionen ska förvalta de ekonomiska medel som avses i punkt 1 på ett öppet och kostnadseffektivt sätt. Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om vilken kostnadsförvaltningsstrategi som följts.
Artikel 10
Inkomster från Galileo- och Egnosprogrammen
1. Inkomsterna från driften av systemen ska samlas in av unionen, betalas till unionens budget och anslås till Galileo- och Egnosprogrammen, särskilt till det mål som avses i artikel 2.1. Om inkomsterna visar sig vara större än vad som krävs för att finansiera programmens driftsfaser ska eventuella anpassningar av fördelningsprincipen vara föremål för Europaparlamentets och rådets godkännande på grundval av ett förslag från kommissionen.
2. En mekanism för inkomstdelning får föreskrivas i kontrakt som ingås med företag inom den privata sektorn.
3. Ränta från förfinansiering som utbetalas till enheter med ansvar att genomföra budgeten indirekt ska anslås till verksamheter som omfattas av delegeringsavtalet eller kontraktet mellan kommissionen och den aktuella enheten. I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning ska enheter med ansvar att indirekt genomföra budgeten öppna konton som gör det möjligt att urskilja medel och motsvarande ränta.
KAPITEL III
OFFENTLIG STYRNING AV GALILEO- OCH EGNOSPROGRAMMEN
Artikel 11
Principer för styrningen av Galileo- och Egnosprogrammen
Den offentliga styrningen av Galileo- och Egnosprogrammen ska bygga på följande principer:
a)
Tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de involverade enheterna, särskilt kommissionen, Europeiska byrån för GNSS och ESA, under kommissionens övergripande ansvar.
b)
Uppriktigt samarbete mellan de enheter som avses i punkt a och medlemsstaterna.
c)
Sträng kontroll av programmen, bland annat för att kontrollera att alla involverade enheter inom sina respektive ansvarsområden strikt iakttar kostnader och tidsplaner för Galileo- och Egnosprogrammens mål.
d)
Optimering och rationalisering av användningen av befintliga strukturer, för att undvika dubblering av teknisk expertis.
e)
Användning av bästa praxis för projektförvaltningssystem och projektförvaltningsteknik i syfte att övervaka Galileo- och Egnosprogrammens genomförande, mot bakgrund av de särskilda kraven och med stöd från experter på området.
Artikel 12
Kommissionens uppgifter
1. Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för Galileo- och Egnosprogrammen. Kommissionen ska förvalta de medel som tilldelas enligt denna förordning och övervaka genomförandet av all verksamhet inom programmen, särskilt beträffande kostnaderna, tidsplanen och resultaten.
2. Utöver det övergripande ansvar som avses i punkt 1 och de specifika uppgifter som avses i denna förordning ska kommissionen
a)
säkerställa en tydlig uppgiftsfördelning mellan de olika enheter som är involverade i Galileo- och Egnosprogrammen och anförtro Europeiska byrån för GNSS och ESA de uppgifter som avses i artikel 14.2 respektive artikel 15, särskilt genom delegeringsavtal,
b)
säkerställa att Galileo- och Egnosprogrammen genomförs i god tid inom ramen för de medel som de tilldelats och i överensstämmelse med de mål som anges i artikel 2;
för detta ändamål ska kommissionen upprätta och införa lämpliga instrument och strukturåtgärder som behövs för att kartlägga, begränsa, minska och övervaka riskerna med programmen,
c)
för unionens räkning, och inom sitt behörighetsområde, sköta kontakterna med tredjeländer och internationella organisationer,
d)
i god tid ge medlemsstaterna och Europaparlamentet all relevant information om Galileo- och Egnosprogrammen, särskilt om riskhantering, övergripande kostnader, årliga driftskostnader för varje väsentlig del av Galileoinfrastrukturen, inkomster, tidsplan och resultat, samt en överblick över genomförandet av de projektförvaltningssystem och den projektförvaltningsteknik som avses i artikel 11 e,
e)
bedöma möjligheterna att främja och säkerställa de europeiska satellitnavigeringssystemens användning i de olika sektorerna av ekonomin, bland annat genom att analysera hur fördelarna med systemen ska kunna tas till vara.
3. För att se till att Galileoprogrammets installations- och driftsfaser och Egnosprogrammets driftsfas enligt artikel 3 respektive artikel 4 förlöper väl ska kommissionen vid behov vidta de åtgärder som krävs för att
a)
hantera och minska riskerna i samband med Galileo- och Egnosprogrammen,
b)
fastställa de beslutssteg som är avgörande för att övervaka och utvärdera programmens genomförande,
c)
bestämma lokaliseringen av systemens markinfrastruktur i enlighet med säkerhetskraven, genom en öppen och transparent process, och säkerställa driften,
d)
fastställa nödvändiga tekniska och operativa specifikationer för att uppfylla de funktioner som avses i artikel 2.4 b och c och för att genomföra systemutveckling.
Dessa genomförandeåtgärder ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 36.3.
Artikel 13
Systemsäkerhet och driftsäkerhet
1. Kommissionen ska säkerställa Galileo- och Egnosprogrammens säkerhet, bland annat i fråga om systemen och deras drift. För detta ändamål ska kommissionen
a)
beakta behovet av tillsyn och integrering av säkerhetsrelaterade krav och standarder i alla program,
b)
se till att den samlade effekten av dessa krav och standarder gynnar programmets framgångsrika genomförande, särskilt i fråga om kostnader, riskhantering och tidsplan.
c)
upprätta samordningsmekanismer mellan de olika involverade organen,
d)
beakta gällande säkerhetsstandarder och säkerhetskrav för att inte sänka den allmänna säkerhetsnivån eller påverka funktionen i befintliga system som bygger på dessa standarder och krav.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 14 och 16 i denna förordning eller artikel 8 i beslut nr 1104/2011/EU, ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 35 för att fastställa de högnivåmål som krävs för att säkerställa Galileo- och Egnosprogrammens säkerhet enligt punkt 1.
3. Kommissionen ska fastställa de tekniska specifikationer och andra åtgärder som krävs för att genomföra de högnivåmål som avses i punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 36.3.
4. Utrikestjänsten ska fortsätta att bistå kommissionen när denna fullgör sina uppgifter på området yttre förbindelser, i enlighet med artikel 2.2 i beslut 2010/427/EU.
Artikel 14
Uppgifter för Europeiska byrån för GNSS
1 I enlighet med kommissionens riktlinjer ska Europeiska byrån för GNSS ansvara för följande:
a)
När det gäller programmens säkerhet ska den, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 13 och 16,
i)
genom sin styrelse för säkerhetsackreditering svara för säkerhetsackrediteringen i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 912/2010, och för detta ändamål inleda och övervaka tillämpningen av säkerhetsförfaranden och genomföra inspektioner av systemets säkerhet,
ii)
svara för driften av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo, enligt artikel 6 d i förordning (EU) nr 912/1010, i enlighet med de standarder och krav som avses i artikel 13 i den här förordningen och anvisningarna enligt den gemensamma åtgärden 2004/552/Gusp.
b)
Den ska utföra de uppgifter som anges i artikel 5 i beslut nr 1104/2011/EU och bistå kommissionen i enlighet med artikel 8.6 i det beslutet.
c)
Den ska i samband med Galileoprogrammets installations- och driftsfaser och Egnosprogrammets driftsfas bidra till att främja och marknadsföra de tjänster som avses i artikel 2.4 och 2.5, bland annat genom att genomföra nödvändiga marknadsanalyser, särskilt med hjälp av den årliga marknadsrapporten från Europeiska byrån för GNSS om marknaden för tillämpningar och tjänster, genom att upprätta nära kontakter med användare och potentiella användare av systemen i syfte att samla in information om deras behov, genom att följa utvecklingen på nedströmsmarknader för satellitnavigering och genom att utarbeta en handlingsplan för användarnas anammande av de tjänster som avses i artikel 2.4 och 2.5, som särskilt ska innehålla relevanta standardiserings- och certifieringsåtgärder.
2. Europeiska byrån för GNSS ska även utföra andra uppgifter som rör Galileo- och Egnosprogrammens genomförande, inklusive programförvaltningsuppgifter, och ska kunna hållas ansvarig för dem. Kommissionen ska anförtro den dessa uppgifter genom ett delegeringsavtal som antas på grundval av ett beslut om delegering, i enlighet med artikel 58.1 c i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, och uppgifterna ska omfatta bland annat följande:
a)
Driftsverksamhet, bland annat förvaltning av systeminfrastrukturen, underhåll och löpande förbättringar av systemen, certifierings- och standardiseringsverksamhet samt tillhandahållande av de tjänster som avses i artikel 2.4 och 2.5.
b)
Utvecklings- och installationsrelaterad verksamhet för vidareutveckling och framtida generationer av systemen och medverkan till att definiera tjänsternas vidareutveckling, bland annat upphandling.
c)
Främjande av utvecklingen av tillämpningar och tjänster baserade på systemen, samt medvetandegörande om sådana tillämpningar och tjänster, bland annat identifiering, sammankoppling och samordning av nätverket av europeiska kompetenscentrum i GNSS-tillämpningar och GNSS-tjänster, tillvaratagande av expertis i offentlig och privat sektor och utvärdering av åtgärder med anknytning till sådant främjande och medvetandegörande.
d)
Främjande av utvecklingen av grundläggande inslag, såsom Galileokompatibla chipsets och mottagare.
3. Det delegeringsavtal som avses i punkt 2 ska ge Europeiska byrån för GNSS en lämplig grad av självständighet och befogenhet, med särskild hänvisning till den upphandlande myndigheten, inom ramen för artiklarna 58.1 c och 60 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Vidare ska det innehålla allmänna villkor för förvaltningen av de medel som anförtrotts Europeiska byrån för GNSS, särskilt de åtgärder som ska genomföras, därtill hörande finansiering, förvaltningsförfaranden, övervaknings- och inspektionsåtgärder, åtgärder som ska tillämpas om kontrakt inte genomförs på tillfredsställande sätt i fråga om kostnader, tidsplan och resultat samt bestämmelser om äganderätten till alla materiella och immateriella tillgångar.
I övervaknings- och inspektionsåtgärderna ska det särskilt ingå ett system för preliminär kostnadsberäkning, systematisk information till kommissionen om kostnaderna och tidsplanen och - i händelse av skillnader mellan planerad budget, resultat och tidsplan - korrigeringar som säkerställer att infrastrukturen byggs upp inom ramen för anslagna medel.
4. Europeiska byrån för GNSS ska ingå sådana arbetsavtal med ESA som är nödvändiga för utförandet av deras respektive uppgifter enligt denna förordning under Galileo- och Egnosprogrammens driftsfas. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet och kommittén om sådana arbetsavtal som ingås av Europeiska byrån för GNSS och om eventuella ändringar av dessa. När det är lämpligt får Europeiska byrån för GNSS även överväga att anlita andra offentliga eller privata enheter.
5. Förutom de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2, och inom ramen för sitt uppdrag, ska Europeiska byrån för GNSS lämna sitt tekniska bistånd till kommissionen och förse kommissionen med alla de upplysningar som den behöver för att fullgöra sina uppgifter enligt denna förordning, även för att bedöma möjligheten att främja och säkerställa systemens användning enligt artikel 12.2 e.
6. Kommittén ska höras om det beslut om delegering som avses i punkt 2 i den här artikeln i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 36.2. Europaparlamentet, rådet och kommittén ska underrättas i förväg om delegeringsavtal som ska ingås mellan unionen, företrädd av kommissionen, och Europeiska byrån för GNSS.
7. Kommissionen ska förse Europaparlamentet, rådet och kommittén med information om del- och slutresultaten från utvärderingen av alla upphandlingsförfaranden och alla kontrakt med privata enheter, inklusive sådan information som rör underentreprenad.
Artikel 15
Europeiska rymdorganisationens uppgifter
1. För Galileoprogrammets installationsfas enligt artikel 3 c ska kommissionen utan dröjsmål ingå ett delegeringsavtal med ESA där ESA:s uppgifter anges, särskilt i fråga om utformning, utveckling och upphandling av systemet. Delegeringsavtalet med ESA ska ingås på grundval av ett beslut om delegering som fattas av kommissionen i enlighet med artikel 58.1 c i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
I den mån det är nödvändigt för de uppgifter och det budgetgenomförande som delegeras ska de allmänna villkoren för förvaltningen av de medel som anförtrotts ESA fastställas i delegeringsavtalet, särskilt de åtgärder som ska genomföras i fråga om utformning, utveckling och upphandling av systemet, därtill hörande finansiering, förvaltningsförfaranden, övervaknings- och inspektionsåtgärder, åtgärder som ska tillämpas om kontrakt inte genomförs på tillfredsställande sätt i fråga om kostnader, tidsplan och resultat samt bestämmelser om äganderättigheter till alla materiella och immateriella tillgångar.
I övervaknings- och inspektionsåtgärderna ska det särskilt ingå ett system för preliminär kostnadsberäkning, systematisk information till kommissionen om kostnaderna och tidsplanen och - i händelse av skillnader mellan planerad budget, resultat och tidsplan - korrigeringar som säkerställer att infrastrukturen byggs upp inom ramen för anslagna medel.
2. Kommittén ska höras i samband med sådana beslut om delegering som avses i punkt 1 i den här artikeln i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 36.2. Europaparlamentet, rådet och kommittén ska underrättas i förväg om det delegeringsavtal som ska ingås mellan unionen, företrädd av kommissionen, och ESA.
3. Kommissionen ska förse Europaparlamentet, rådet och kommittén med information om del- och slutresultaten från utvärderingen av de upphandlingsförfaranden och de kontrakt med privata enheter som ESA ska ingå, inklusive sådan information som rör underentreprenad.
4. För Galileo- och Egnosprogrammens driftsfas enligt artiklarna 3 d och 4 ska de arbetsavtal mellan Europeiska byrån för GNSS och ESA som avses i artikel 14.4 ta upp vilken roll ESA ska ha under denna fas och hur dess samarbete med Europeiska byrån för GNSS ska se ut, särskilt när det gäller
a)
utformning, utarbetande, övervakning, upphandling och validering i samband med utveckling av framtida generationer av systemen,
b)
tekniskt stöd i samband med drift och underhåll av den befintliga generationen av systemen.
Dessa arbetsavtal ska vara förenliga med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och med de åtgärder som kommissionen fastställer i enlighet med artikel 12.3.
5. Utan att det påverkar det delegeringsavtal och de arbetsavtal som avses i punkterna 1 respektive 4 får kommissionen från ESA begära den tekniska expertis och den information som krävs för att den ska kunna utföra sina uppgifter enligt denna förordning.
KAPITEL IV
ASPEKTER SOM RÖR UNIONENS ELLER DESS MEDLEMSSTATERS SÄKERHET
Artikel 16
Gemensam åtgärd
I samtliga fall där systemens drift kan skada Europeiska unionens eller dess medlemsstaters säkerhet, ska förfaranden enligt den gemensamma åtgärden 2004/552/Gusp tillämpas.
Artikel 17
Tillämpliga bestämmelser i fråga om säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter
Vid tillämpningen av denna förordning
a)
ska varje medlemsstat se till att dess nationella säkerhetsbestämmelser erbjuder en skyddsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som är likvärdig den som ges av säkerhetsbestämmelserna enligt bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom och av rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagorna till beslut 2013/488/EU,
b)
ska medlemsstaterna utan dröjsmål underrätta kommissionen om de nationella säkerhetsbestämmelser som avses i led a,
c)
får fysiska personer som är bosatta och juridiska personer som är etablerade i tredjeländer hantera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter om Galileo- och Egnosprogrammen endast om de i dessa länder omfattas av säkerhetsbestämmelser som säkerställer en skyddsnivå som är åtminstone likvärdig den som tillhandahålls genom kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom och genom rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagorna till beslut 2013/488/EU; likvärdigheten när det gäller säkerhetsbestämmelser som tillämpas i ett tredjeland eller i en internationell organisation ska fastställas i ett informationssäkerhetsavtal mellan unionen och det tredjelandet eller den internationella organisationen i enlighet med förfarandet som föreskrivs i artikel 218 i EUF-fördraget och med beaktande av artikel 13 i beslut 2013/488/EU,
d)
får - utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i beslut 2013/488/EU och bestämmelserna om industrisäkerhet enligt bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom - en fysisk eller juridisk person, ett tredjeland eller en internationell organisation ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter när det, utifrån en bedömning från fall till fall, anses nödvändigt beroende på uppgifternas karaktär och innehåll, mottagarens behovsenliga behörighet och den fördel som unionen vinner därigenom.
KAPITEL V
OFFENTLIG UPPHANDLING
AVSNITT 1
Allmänna bestämmelser om offentlig upphandling i galileoprogrammets installations- och driftsfaser och egnosprogrammets driftsfas
Artikel 18
Allmänna principer
Utan att det påverkar tillämpningen av sådana åtgärder som krävs för att skydda unionens väsentliga säkerhetsintressen eller den allmänna säkerheten, eller för att uppfylla unionens krav i fråga om exportkontroll, ska förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 tillämpas på Galileoprogrammets installations- och driftsfaser och Egnosprogrammets driftsfas. Vidare ska följande allmänna principer gälla för Galileoprogrammets installations- och driftsfaser och för Egnosprogrammets driftsfas: öppen och sund konkurrens längs hela leveranskedjan, inledning av upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler, urvalskriterier och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare.
Artikel 19
Särskilda mål
Under upphandlingsförfarandet ska de upphandlande myndigheterna i sina anbudsinfordringar eftersträva följande mål:
a)
Främjande av ett så brett och öppet deltagande som möjligt av alla slags företag i hela unionen, framför allt nya aktörer och små och medelstora företag, bland annat genom att uppmuntra anbudsgivarna att anlita underentreprenörer.
b)
Undvikande av eventuellt missbruk av dominerande ställning och beroende av en enda leverantör.
c)
Utnyttjande av tidigare offentliga investeringar och lärdomar samt industriell erfarenhet och kompetens, inklusive den kompetens som uppnåtts under Galileo- och Egnosprogrammens utformnings-, utvecklings-, validerings- och installationsfaser, samtidigt som man ser till att bestämmelserna om konkurrensutsatta anbudsförfaranden efterlevs.
d)
Upphandling från flera leverantörer när så är lämpligt för att säkerställa bättre helhetskontroll över Galileo- och Egnosprogrammen, deras kostnader och deras tidsplan.
e)
När så är lämpligt, beaktande av den totala kostnaden under hela livscykeln för den vara, tjänst eller byggentreprenad som upphandlas.
AVSNITT 2
Särskilda bestämmelser om offentlig upphandling i galileoprogrammets installations- och driftsfaser och egnosprogrammets driftsfas
Artikel 20
Sunda konkurrensvillkor
Den upphandlande myndigheten ska vidta lämpliga åtgärder för att upprätta sunda konkurrensvillkor när ett företags tidigare deltagande i verksamhet med anknytning till den verksamhet som upphandlingen avser
a)
kan ge företaget väsentliga fördelar i fråga om privilegierad tillgång till uppgifter och därigenom föranleda oro för likabehandlingsprincipens efterlevnad, eller
b)
påverkar normala konkurrensvillkor eller opartiskheten och objektiviteten vid tilldelningen eller genomförandet av kontrakten.
Dessa åtgärder får inte snedvrida konkurrensen eller äventyra likabehandling eller sekretess för insamlade uppgifter om företag, om deras kommersiella relationer eller om deras kostnadsstruktur. I detta sammanhang ska åtgärderna beakta det planerade kontraktets karaktär och former.
Artikel 21
Informationssäkerhet
Vid kontrakt som involverar, kräver och/eller innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska den upphandlande myndigheten i upphandlingsdokumenten precisera vilka åtgärder och krav som är nödvändiga för att säkerställa säkerheten för denna information på erforderlig nivå.
Artikel 22
Tillförlitlighet hos leveranserna
Den upphandlande myndigheten ska i upphandlingsdokumenten precisera vilka krav den ställer på tillförlitlighet hos leveranserna och tillhandahållandet av tjänsterna för fullgörande av kontraktet.
Artikel 23
Villkorade flerfaskontrakt
1. Den upphandlande myndigheten får genomföra upphandling i form av villkorade flerfaskontrakt.
2. Villkorade flerfaskontrakt ska omfatta en fast fas, som ska åtföljas av ett budgetåtagande som resulterar i ett fast åtagande att tillhandahålla de kontraktsenliga bygg- och anläggningsarbetena, varorna eller tjänsterna för denna fas, samt en eller flera faser där både budgeten och utförandet är villkorade. I upphandlingsdokumenten ska det anges vilka element som ingår i det villkorade flerfaskontraktet. Särskilt ska föremål, pris eller former för fastställande av pris samt former för tillhandahållande av bygg- och anläggningsarbetena, varorna och tjänsterna i varje fas anges.
3. Prestationerna i den fasta fasen ska utgöra en sammanhängande helhet; samma sak gäller prestationerna i varje villkorad fas, med beaktande av alla föregående faser.
4. För utförandet av varje villkorad fas ska den upphandlande myndigheten fatta ett beslut som meddelas uppdragstagaren på de villkor som anges i kontraktet. När en villkorad fas bekräftas för sent eller inte bekräftas alls kan uppdragstagaren, om kontraktet medger detta, få ersättning i form av vänteersättning eller avtalsvite på de villkor som anges i kontraktet.
5. Om den upphandlande myndigheten konstaterar att de bygg- och anläggningsarbeten, leveranser av varor, eller tjänster som överenskommits inom en viss fas inte slutförts får den, om kontraktet medger detta, kräva skadestånd och säga upp kontraktet på de villkor som anges i detta.
Artikel 24
Självkostnadsbaserade kontrakt
1. Den upphandlande myndigheten kan, på de villkor som anges i punkt 2, välja att upphandla ett kontrakt som helt eller delvis är självkostnadsbaserat inom ramen för ett pristak.
Det pris som ska betalas för sådana kontrakt ska utgöras av ersättning för samtliga direkta utgifter som uppdragstagaren har haft på grund av kontraktets genomförande, såsom personalkostnader, materialkostnader eller kostnader för förbrukningsmateriel och användning av utrustning och infrastruktur som krävs för genomförande av kontraktet. Till dessa utgifter ska läggas antingen ett schablonbelopp som täcker allmänna omkostnader och vinst, eller ett belopp som täcker allmänna omkostnader och en andel som fastställs med ledning av måluppfyllelse och leverans i tid.
2. Den upphandlande myndigheten får välja helt eller delvis självkostnadsbaserade kontrakt när det är objektivt omöjligt att exakt ange ett fast pris och om det skäligen kan visas att ett sådant fast pris skulle bli orimligt högt på grund av osäkerhetsfaktorer kring genomförandet av kontraktet av något av följande skäl:
a)
Upphandlingen rör mycket komplexa element eller bygger på ny teknik och medför därför betydande teknisk osäkerhet.
b)
Den verksamhet som kontraktet avser måste av operativa skäl inledas utan dröjsmål trots att det ännu inte är möjligt att fastställa ett fast och slutgiltigt totalpris, eftersom det föreligger betydande osäkerhetsfaktorer eller eftersom kontraktets genomförande delvis beror på genomförandet av andra kontrakt.
3. Pristaket för ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt ska vara det maximala belopp som kan utbetalas. Det får inte överskridas utom i vederbörligen motiverade undantagsfall med den upphandlande myndighetens förhandsmedgivande.
4. I handlingarna för helt eller delvis självkostnadsbaserade kontrakt ska följande anges:
a)
Kontraktets karaktär, dvs. att det är fråga om ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt med ett pristak.
b)
För delvis självkostnadsbaserade kontrakt: vilka delar av upphandlingen som omfattas av självkostnadspris.
c)
Pristakets belopp.
d)
Tilldelningskriterier, som särskilt ska göra det möjligt att bedöma rimligheten i den preliminära budgeten, de ersättningsgilla kostnaderna, formerna för fastställande av sådana kostnader och sådan vinst som nämns i anbudet.
e)
Den typ av tillägg som enligt punkt 1 ska tillämpas på utgifterna.
f)
Bestämmelser och förfaranden för att fastställa huruvida anbudsgivarens planerade kostnader för kontraktets genomförande är ersättningsgilla, i enlighet med principerna i punkt 5.
g)
Bokföringsregler som anbudsgivarna ska följa.
h)
För delvis självkostnadsbaserade kontrakt som ska omräknas till kontrakt med fasta, slutgiltiga priser: parametrarna för denna omräkning.
5. De kostnader som uppdragstagaren ådrar sig under genomförandet av ett helt eller delvis självkostnadsbaserat kontrakt ska berättiga till ersättning endast om följande villkor är uppfyllda:
a)
De har verkligen uppstått under kontraktets löptid, med undantag för kostnader för utrustning, infrastruktur och immateriella tillgångar som krävs för genomförandet av kontraktet, vilka får betraktas som ersättningsgilla upp till hela sitt anskaffningsvärde.
b)
De anges i den preliminära budgeten, eventuellt ändrad av tilläggsavtal till det ursprungliga kontraktet.
c)
De är nödvändiga för genomförandet av kontraktet.
d)
De har sitt upphov i genomförandet av kontraktet och kan tillskrivas detta.
e)
De är särskiljbara, verifierbara, registrerade i uppdragstagarens bokföring och fastställda enligt de redovisningsstandarder som anges i kravspecifikationen och kontraktet.
f)
De uppfyller kraven i tillämplig skatte- och sociallagstiftning.
g)
De avviker inte från kontraktsvillkoren.
h)
De är rimliga, motiverade och förenliga med kraven på sund ekonomisk förvaltning, särskilt kraven på sparsamhet och resurseffektivitet.
Uppdragstagaren ska vara ansvarig för registrering av sina kostnader och för att god ordning råder i bokföringen och alla andra handlingar som krävs för att styrka att de kostnader för vilka ersättning begärs verkligen uppstått och överensstämmer med principerna i denna artikel. De kostnader som uppdragstagaren inte kan styrka ska betraktas som ogiltiga och ska inte leda till ersättning.
6. Den upphandlande myndigheten ska vara ansvarig för följande uppgifter för att säkerställa ett korrekt genomförande av självkostnadsbaserade kontrakt:
a)
Den ska bestämma ett så realistiskt pristak som möjligt och samtidigt lämna tillräckligt med flexibilitet för att tekniska osäkerhetsfaktorer ska kunna beaktas.
b)
Den ska räkna om delvis självkostnadsbaserade kontrakt till kontrakt med fasta, slutgiltiga totalpris, så snart som det under kontraktets genomförande är möjligt att fastställa ett sådant fast, slutgiltigt pris. Därför ska den fastställa parametrarna för omräkning av självkostnadsbaserade kontrakt till kontrakt med fast, slutgiltigt pris.
c)
Den ska vidta uppföljnings- och kontrollåtgärder, som särskilt inbegriper ett system för preliminär uppskattning av kostnaderna.
d)
Den ska fastställa adekvata principer, verktyg och förfaranden för genomförandet av kontraktet, särskilt för att kartlägga kostnader och kontrollera att uppdragstagarens och dennes underentreprenörers kostnader under genomförandet av kontraktet berättigar till ersättning, samt för att foga tilläggsavtal till kontraktet.
e)
Den ska kontrollera att uppdragstagaren och dennes underentreprenörer följer de redovisningsstandarder som anges i kontraktet och följer kravet att tillhandahålla redovisningshandlingar som ger en sann och rättvisande bild av bokföringen.
f)
Den ska under hela kontraktets genomförande löpande säkerställa effektiviteten i de principer, verktyg och förfaranden som avses i led d.
Artikel 25
Tilläggsavtal
Den upphandlande myndigheten och uppdragstagarna får ändra kontraktet genom ett tilläggsavtal, förutsatt att tilläggsavtalet uppfyller alla nedanstående villkor:
a)
Det ändrar inte föremålet för kontraktet.
b)
Det rubbar inte kontraktets ekonomiska jämvikt.
c)
Det innehåller inga nya villkor som, om de hade ingått i de ursprungliga upphandlingsdokumenten, skulle ha gjort det möjligt att godkänna andra anbudsgivare än dem som ursprungligen godkändes eller att välja ett annat anbud än det som ursprungligen valdes.
Artikel 26
Underentreprenad
1. Den upphandlande myndigheten ska begära av anbudsgivaren att denne genom konkurrensutsatt upphandling på lämpliga nivåer av underentreprenad lägger ut en del av upphandlingen på andra företag än dem som tillhör anbudsgivarens grupp av företag, särskilt på nya aktörer och små och medelstora företag.
2. Den upphandlande myndigheten ska ange hur stor del av kontraktet som ska läggas ut på underentreprenad i form av ett intervall från minsta möjliga till största möjliga procentandel. Den ska säkerställa att dessa procentandelar är proportionella i förhållande till kontraktets föremål och värde, med beaktande av den berörda verksamhetssektorns art och framför allt den konstaterade konkurrenssituationen och industripotentialen.
3 Om anbudsgivaren i sitt anbud meddelar sin avsikt att inte lägga ut någon del av kontraktet på underentreprenad eller bara lägga ut en del som understiger minsta möjliga procentandel i intervallet enligt punkt 2 ska anbudsgivaren meddela den upphandlande myndigheten skälen till detta. Den upphandlande myndigheten ska vidarebefordra denna information till kommissionen.
4 Den upphandlande myndigheten får avvisa underentreprenörer som valts av kandidaten i samband med tilldelningen av den huvudsakliga upphandlingen eller av den utvalde anbudsgivaren i samband med kontraktets genomförande. Avvisandet ska motiveras skriftligt och får inte grundas på andra kriterier än dem som användes för urval av anbudsgivare vid den huvudsakliga upphandlingen.
KAPITEL VI
ÖVRIGA BESTÄMMELSER
Artikel 27
Programplanering
Kommissionen ska anta ett årligt arbetsprogram i form av en plan för genomförande av de åtgärder som krävs för att uppnå Galileoprogrammets särskilda mål enligt artikel 2.4 under de olika faserna enligt artikel 3 samt Egnosprogrammets särskilda mål enligt artikel 2.5. Det årliga arbetsprogrammet ska även ta upp finansieringen av dessa åtgärder.
Dessa genomförandeåtgärder ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 36.3.
Artikel 28
Medlemsstaternas åtgärder
Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att Galileo- och Egnosprogrammen fungerar väl, däribland åtgärder som ska säkerställa skyddet av markstationerna på deras territorier och som minst ska motsvara de som krävs för att skydda europeisk kritisk infrastruktur i den mening som avses i rådets direktiv 2008/114/EG (18). Medlemsstaterna ska avhålla sig från alla åtgärder som kan skada ett gott genomförande av programmen eller de tjänster som tillhandahålls via dessa, särskilt när det gäller kontinuiteten i driften av infrastrukturen.
Artikel 29
Internationella avtal
Unionen får ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer i samband med Galileo- och Egnosprogrammen enligt förfarandet i artikel 218 i EUF-fördraget.
Artikel 30
Tekniskt bistånd
För att utföra sådana uppgifter av teknisk karaktär som avses i artikel 12.2 får kommissionen anlita nödvändigt tekniskt bistånd, särskilt kapacitet och expertis från nationella rymdorgan, eller bistånd från oberoende experter samt organ som kan tillhandahålla opartiska analyser och yttranden om framstegen med Galileo- och Egnosprogrammens genomförande.
Även andra enheter än kommissionen som är involverade i den offentliga styrningen av programmen, särskilt Europeiska byrån för GNSS och ESA, får anlita samma tekniska bistånd vid utförandet av de uppgifter som de anförtrotts enligt denna förordning.
Artikel 31
Skydd av personuppgifter och privatliv
1. Kommissionen ska se till att skyddet av personuppgifter och privatliv säkerställs vid utformningen, installationen och driften av systemen och att lämpliga garantier införs i dem.
2. Alla personuppgifter som behandlas i samband med sådana arbetsuppgifter och sådan verksamhet som avses i denna förordning ska behandlas i enlighet med tillämplig rätt om skydd av personuppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/200 (19) och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (20).
Artikel 32
Skydd av unionens ekonomiska intressen
1. Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oegentligheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner.
2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underentreprenörer som erhållit unionsfinansiering enligt den här förordningen.
Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (21) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (22), utföra utredningar inklusive kontroller och inspektioner på plats hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av sådan finansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett bidragsavtal, bidragsbeslut eller kontrakt om unionsfinansiering.
Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra styckena ska befogenheten att, i enlighet med deras respektive befogenheter, utföra sådana revisioner och utredningar uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i bestämmelser i internationella avtal med tredjeländer och med internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och kontrakt som ingås med tillämpning av den här förordningen.
Artikel 33
Information till Europaparlamentet och rådet
1. Kommissionen ska ansvara för genomförandet av denna förordning. Kommissionen ska varje år, i samband med presentationen av det preliminära budgetförslaget, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Galileo- och Egnosprogrammen. Rapporten ska innehålla all information som rör programmen, särskilt när det gäller riskhantering, övergripande kostnader, årliga driftskostnader, inkomster, tidsplan och resultat, enligt artikel 12.2 d och när det gäller tillämpningen av de delegeringsavtal som ingåtts i enlighet med artiklarna 14.2 och 15.1. Rapporten ska innehålla
a)
en överblick över tilldelningen och användningen av de medel som tilldelats programmen enligt artikel 7.4,
b)
information om den kostnadsförvaltningsstrategi som kommissionen följt enligt artikel 9.6,
c)
en bedömning av förvaltningen av immateriella rättigheter,
d)
en överblick över genomförandet av de projektförvaltningssystem och den projektförvaltningsteknik, inklusive riskhanteringssystem och riskhanteringsteknik, som avses i artikel 12.2 d,
e)
en utvärdering av de åtgärder som vidtagits för att maximera programmens samhällsekonomiska nytta.
2. Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om del- och slutresultaten från utvärderingen av upphandlingsförfarandena och kontrakten med privata enheter, som genomförts av Europeiska byrån för GNSS och av ESA i enlighet med artiklarna 14.7 respektive 15.3.
Den ska även informera Europaparlamentet och rådet om
a)
vilka omfördelningar av medel mellan utgiftskategorier som gjorts i enlighet med artikel 9.3,
b)
vilka konsekvenser tillämpningen av artikel 8.2 fått för Galileo- och Egnosprogrammen.
Artikel 34
Utvärdering av genomförandet av denna förordning
1. Kommissionen ska senast den 30 juni 2017 till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport om genomförandet av denna förordning som underlag till ett beslut om förlängning, ändring eller upphävande av de åtgärder som vidtagits enligt denna förordning, där följande redovisas:
a)
Uppfyllande av åtgärdernas mål med avseende på både resultat och verkan.
b)
Effektiviteten i resursanvändningen.
c)
Det europeiska mervärdet.
Vid utvärderingen ska man även granska teknisk utveckling med anknytning till systemen, möjligheter till förenkling, intern och extern överensstämmelse med annan verksamhet, målens relevans och åtgärdernas bidrag till unionens prioriteringar i fråga om smart och hållbar tillväxt för alla. Hänsyn ska tas till resultat av utvärderingar av tidigare åtgärders långsiktiga verkan.
2. Vid utvärderingen ska hänsyn tas till framsteg med avseende på Galileo- och Egnosprogrammens särskilda mål enligt artikel 2.4 respektive 2.5, utgående från exempelvis följande resultatindikatorer:
a)
För Galileo och
i)
installationen av dess infrastruktur:
-
antalet operativa satelliter och tillgången till dessa, och antalet tillgängliga extrasatelliter på marken jämfört med antalet planerade satelliter enligt delegeringsavtalet,
-
faktisk tillgång till den markbaserade infrastrukturens beståndsdelar (såsom markstationer och kontrollcentrum) jämfört med den planerade tillgången,
ii)
nivån på dess tjänster:
-
karta över tjänsternas tillgänglighet per tjänst jämfört med det dokument där tjänsterna definieras,
iii)
dess kostnader:
-
kostnadsresultatindex per större kostnadspost i programmet på grundval av en kvot som jämför den faktiska kostnaden med den budgeterade,
iv)
dess tidsplan:
-
resultatindex för tidsplanen per varje större post i programmet på grundval av en jämförelse mellan den budgeterade kostnaden för utfört arbete och den budgeterade kostnaden för planerat arbete,
v)
dess marknadsnivå:
-
marknadstrend på grundval av Galileo- och Egnosmottagarnas andel av det totala antalet mottagarmodeller som ingår i marknadsrapporten från Europeiska byrån för GNSS enligt artikel 14.1 c.
b)
För Egnos och
i)
utvidgningen av dess täckning:
-
framstegen med att utvidga täckningen jämfört med den överenskomna planen för utvidgningen av täckningen,
ii)
nivån på dess tjänster:
-
index för tjänsternas tillgänglighet på grundval av antalet flygplatser med Egnosbaserade inflygningsprocedurer med operativ status jämfört med det totala antalet flygplatser med Egnosbaserade inflygningsprocedurer,
iii)
dess kostnader:
-
kostnadsresultatindex på grundval av en kvot som jämför den faktiska kostnaden med den budgeterade,
iv)
dess tidsplan:
-
resultatindex för tidsplanen på grundval av en jämförelse mellan den budgeterade kostnaden för utfört arbete och den budgeterade kostnaden för planerat arbete.
3. De organ som är involverade i genomförandet av denna förordning ska förse kommissionen med de data och uppgifter som krävs för uppföljning och utvärdering av de berörda åtgärderna.
KAPITEL VII
DELEGERING OCH GENOMFÖRANDEÅTGÄRDER
Artikel 35
Utövande av delegeringen
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 13.2 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den 1 januari 2014.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 13.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas i enlighet med artikel 13.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 36
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
4. Företrädare för Europeiska byrån för GNSS och ESA ska delta som observatörer i arbetet i kommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning.
5. Internationella avtal som ingås av unionen i enlighet med artikel 29 får föreskriva att företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer på lämpligt sätt ska delta i arbetet i kommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning.
6. Kommittén ska sammanträda regelbundet, helst fyra gånger om året, en gång i kvartalet. Kommissionen ska vid varje möte lämna en rapport om framstegen med programmen. Dessa rapporter ska ge en allmän överblick över programmens status och utveckling, särskilt med avseende på riskhantering, kostnader, tidsplan och resultat. Minst en gång om året ska dessa rapporter innehålla sådana resultatindikatorer som avses i artikel 34.2.
KAPITEL VIII
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 37
Upphävande
1. Förordningarna (EG) nr 876/2002 och (EG) nr 683/2008 ska upphöra att gälla den 1 januari 2014.
2. Alla åtgärder som antagits på grundval av förordning (EG) nr 876/2002 eller förordning (EG) nr 683/2008 ska fortsätta att gälla.
3. Hänvisningar till den upphävda förordningen (EG) nr 683/2008 ska tolkas som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.
Artikel 38
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska börja tillämpas den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 11 december 2013.