РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 29 april 2014
om det statliga stöd SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) som Grekland har genomfört till förmån för Eurobank Group: rekapitalisering och omstrukturering av Eurobank Ergasias SA., rekapitaliseringsstöd till Proton Bank genom skapande och kapitalisering av Nea Proton och ytterligare rekapitalisering av New Proton Bank genom HFSF, resolution av Hellenic Postbank genom skapande av en brobank
[delgivet med nr C(2014) 2933]
(Endast den engelska texten är giltig)
(2014/885/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstater och berörda parter tillfälle att yttra sig (1),
och av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 FÖRFARANDEN AVSEENDE EUROBANK GROUP (2) (NEDAN KALLAD BANKEN (3))
(1)
I sitt beslut av den 19 november 2008 godkände kommissionen systemet ”Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (nedan kallat stödsystemet för de grekiska bankerna) som var avsett att säkerställa stabilitet i det grekiska finansiella systemet. Stödsystemet för de grekiska bankerna gör det möjligt att bevilja stöd genom de tre ingående åtgärderna, nämligen en rekapitaliseringsåtgärd, en garantiåtgärd och en statslåneobligationsåtgärd (4). I maj 2009 rekapitaliserade Grekland EFG Eurobank Ergasias SA (5) i enlighet med rekapitaliseringsåtgärden.
(2)
I skäl 14 i beslutet av den 19 november 2008 anges att kommissionen ska informeras om en omstruktureringsplan när det gäller rekapitaliseringsåtgärdens stödmottagare.
(3)
Den 2 augusti 2010 presenterade de grekiska myndigheterna en omstruktureringsplan när det gäller Eurobank Group för kommissionen. Kommissionen registrerade planen och efterföljande ändringar av denna liksom ytterligare information från de grekiska myndigheterna som ärende SA.30342 (PN 26/2010) och därefter som ärende SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banken har vid flera tillfällen åtnjutit statliga garantier på skuldinstrument och statsobligationslån inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna (6). Den har även fått statligt akut likviditetsstöd.
(5)
Den 20 april 2012 lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden (”HFSF”) en utfästelse till banken om att delta i bankens planerade ökning av aktiekapitalet. Den 28 maj 2012 beviljade HFSF en tillfällig rekapitalisering (bridge recapitalisation) på 3 970 miljoner euro till banken (nedan kallad den första tillfälliga rekapitaliseringen).
(6)
I maj 2012 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om det finansieringsåtagande som HFSF gjort till banken. Kommissionen registrerade den som ett icke-anmält ärende (ärende SA.34825 [2012/NN]) eftersom åtgärden redan hade genomförts.
(7)
Den 27 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande gällande den första tillfälliga rekapitaliseringen (nedan kallat förfarandebeslutet avseende Eurobank) (7).
(8)
I december 2012 beviljade HFSF banken en andra tillfällig rekapitalisering på 1 341 miljoner euro (nedan kallad den andra tillfälliga rekapitaliseringen). Den 21 december 2012 gjorde HFSF även ett finansieringsåtagande gentemot banken om att delta i ökningen av bankens aktiekapital och utfärda konvertibla kapitalinstrument, upp till ett totalt belopp på 528 miljoner euro (8). De grekiska myndigheterna anmälde dessa åtgärder till kommissionen den 27 december 2012.
(9)
I maj 2013 deltog HFSF i ökningen av bankens aktiekapital enligt överenskommelsen i december 2012. Man konverterade den första och den andra tillfälliga rekapitaliseringen till kapital och gav banken ett ytterligare kapitaltillskott på 528 miljoner euro (nedan kallad rekapitaliseringen våren 2013).
(10)
Den 19 december 2013 informerade de grekiska myndigheterna kommissionen om villkoren för rekapitaliseringen våren 2013.
(11)
Den 31 mars 2014 gjorde HFSF ett finansieringsåtagande gentemot banken om att delta i den planerade ökningen av bankens aktiekapital.
(12)
Den 16 april 2014 lämnade de grekiska myndigheterna in en slutgiltig omstruktureringsplan för banken (nedan kallad omstruktureringsplanen) till kommissionen. De informerade även kommissionen om HFSF:s åtagande att finansiera bankens kommande rekapitalisering. Samma dag gav de information om det statsgaranterade akuta likviditetsstödet. De angav att de ville fortsätta ge banken sådant likviditetsstöd, liksom statliga garantier på skuldinstrument och statslåneobligationer inom ramen för systemet för stöd till de grekiska bankerna (9).
(13)
Kommissionen har haft flera möten och telefonkonferenser samt omfattande e-postkorrespondens med företrädare för de grekiska myndigheterna och banken.
(14)
Grekland godtar att det görs ett undantag i detta särskilda fall och att beslutet endast antas på engelska.
1.2 FÖRFARANDE AVSEENDE DE FÖRVÄRVADE VERKSAMHETERNA
1.2.1 Förfarande avseende Nea Proton Bank
(15)
Den 26 juli 2012 antog kommissionen ett beslut avseende statligt stöd SA.34488 (2012/C), Aid to Nea Proton Bank through creation and capitalisation of Nea Proton Bank (10) (nedan kallat förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank). I sitt beslut inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om i) finansieringen, genom den grekiska insättnings- och investeringsfondens (HDIGF) avvecklingsplan och HFSF, av det 1 121,6 miljoner euro stora likviditetsgapet mellan Proton Banks tillgångar och skulder som överförts till Nea Proton Bank, ii) ett ytterligare aktiekapitaltillskott på 250 miljoner euro till Nea Proton Bank från HFSF och iii) ett ytterligare aktiekapitaltillskott på 300 miljoner euro till Nea Proton Bank från HFSF vilket planerades när förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank antogs. Kommissionen uppmanade Grekland att inkomma med synpunkter och att ge all information som kunde underlätta kommissionens bedömning av stödåtgärderna. Avsnitt 1 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank innehöll en utförlig beskrivning av Proton Bank, inbegripet resolutionen av Proton Bank, skapandet av Nea Proton Bank, åtgärdandet av likviditetsgapet och det ursprungliga aktiekapitalet från HFSF till Nea Proton Bank.
(16)
Den 1 augusti 2012 tecknade HFSF ytterligare aktiekapital i Nea Proton Bank, vilket innebar en ökning på 230 miljoner euro.
(17)
Den 5 september 2012 inkom Grekland med synpunkter på förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank från Greklands centralbank och HFSF.
(18)
Den 31 december 2012 tecknade HFSF ytterligare aktiekapital i Nea Proton Bank, vilket uppgick till 35 miljoner euro.
(19)
I maj 2013 inledde HFSF ett förfarande för att sälja Nea Proton Bank.
(20)
Den 12 juli 2013 meddelade de grekiska myndigheterna kommissionen om bankens avsikt att köpa Nea Proton Bank. Kommissionen svarade den 15 juli 2013.
(21)
Den 15 juli 2013 ingick banken ett bindande avtal med HFSF om att köpa 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank till ett anskaffningspris på 1 euro, och HFSF åtog sig att rekapitalisera Nea Proton Bank före försäljningen med 395 miljoner euro i kontanter.
(22)
Den 29 juli 2013 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank.
1.2.2 Förfarande avseende New TT Bank
(23)
Den 6 maj 2013 antog kommissionen ett beslut i ärendet om statligt stöd SA.31155 (2013/C) State aid to TT Hellenic Postbank SA through the creation and the capitalisation of the bridge bank New TT Hellenic Postbank S.A. (nedan kallat förfarandebeslutet avseende New TT) (11). I detta beslut inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om i) ett kapitaltillskott på 500 miljoner euro från HFSF till New TT Hellenic Postbank SA (nedan kallad New TT Bank), ii) en finansiering på 4,1 miljarder euro (12) av likviditetsgapet (13) till följd av att verksamheten vid Hellenic Postbank SA (nedan kallad TT Bank) överförts till New TT Bank, iii) ett kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro till TT Bank från Grekland i form av preferensaktier inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna och iv) en intervention på 0,68 miljarder euro från HDIGF till förmån för tillgångarna i T Bank SA (nedan kallad T Bank) som överförts till TT Bank. Kommissionen uppmanade Grekland att inkomma med synpunkter och att ge all information som kunde underlätta kommissionens bedömning av omstruktureringsstödet. Avsnitt 1 i förfarandebeslutet avseende New TT innehåller en utförlig beskrivning av åtgärderna rörande resolutionen av T Bank genom försäljning till TT Bank och resolutionen av TT Bank genom skapande av New TT Bank.
(24)
I juni 2013 inledde HFSF förfarandet för att sälja New TT Bank.
(25)
Den 15 juli 2013 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om HFSF:s beslut att sälja New TT Bank till banken och skälen till detta.
(26)
Den 15 juli 2013 ingick banken ett bindande avtal med HFSF om att köpa 100 procent av aktierna och rösterna i New TT Bank.
(27)
Den 19 juli 2013 inkom Grekland med synpunkter på förfarandebeslutet avseende New TT.
2. VARUSLAG
2.1 BANKEN OCH DESS PROBLEM
2.1.1 Den grekiska banksektorns allmänna situation
(28)
Greklands reala bruttonationalprodukt (BNP) minskade med 20 procent från 2008 till 2012, såsom framgår av tabell 1. De grekiska bankerna har därför erfarit att ett snabbt växande antal grekiska hushåll och företag fått problem med att betala sina lån (14). Denna utveckling har påverkat de grekiska bankernas tillgångar negativt och gett upphov till ett behov av kapital.
Tabell 1
Real BNP-tillväxt i Grekland 2008-2013
Grekland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-tillväxt (i %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
-
Källa:
Eurostat, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
I februari 2012 införde Grekland dessutom obligationshandel inom den privata sektorn, känt som deltagande av den privata sektorn (private sector involvement, PSI). De grekiska bankerna omfattades av PSI-programmet, under vilket den grekiska regeringen erbjöd befintliga privata obligationsinnehavare nya värdepapper (inbegripet nya grekiska statsobligationer, BNP-knutna värdepapper och PSI-betalningsanvisningar som utfärdats av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten [nedan kallad EFSF]) i utbyte mot befintliga grekiska statsobligationer, med ett nominellt värde på 53,5 procent och längre löptider (15). De grekiska myndigheterna offentliggjorde resultaten av obligationshandeln den 9 mars 2012 (16). Handeln ledde till betydande förluster för obligationsinnehavarna (vilka Greklands centralbank uppskattat till i genomsnitt 78 procent av det nominella värdet av de gamla grekiska statsobligationerna för de grekiska bankerna) och kapitalbehov som noterades retroaktivt i de grekiska bankernas årsredovisningar för 2011.
Tabell 2
Totala PSI-förluster för de största grekiska bankerna (i miljoner euro)
Banker
Nominellt värde av grekiska statsobligationer
Nominellt värde av statliga lån
Totalt nominellt värde
PSI-förluster av grekiska statsobligationer
PSI-förlust av statliga lån
Total bruttoförlust (PSI)
Total bruttoförlust (PSI) /Kärnprimärkapital (17) (%)
Total bruttoförlust (PSI) /Totala tillgångar (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Källa:
Greklands centralbank, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.
(30)
Eftersom de grekiska bankerna fick betydande kapitalförluster till följd av PSI-programmet och den fortsatta recessionen, tillgängliggjordes medel för rekapitalisering av bankerna genom memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken i det andra anpassningsprogrammet för Grekland mellan den grekiska regeringen, Europeiska unionen, Internationella valutafonden (IMF) och Europeiska centralbanken (ECB) av den 11 mars 2012. De grekiska myndigheterna uppskattade de totala bankrekapitaliseringsbehov och resolutionskostnader som skulle finansieras genom nämnda program till 50 miljarder euro (18). Beloppet beräknades utifrån ett stresstest som Greklands centralbank gjorde för perioden mellan december 2011 och december 2014 (nedan kallat stresstestet 2012), vilket baserades på låneförlustprognoserna från BlackRock (19). Medlen för rekapitalisering av de grekiska bankerna finns att få genom HFSF. Tabell 3 innehåller en sammanfattning av de största grekiska bankernas beräknade kapitalbehov utifrån stresstestet 2012.
Tabell 3
Stresstestet 2012: de största grekiska bankernas kapitalbehov (i miljoner euro)
Banker
Referensbaserat kärnprimärkapital (dec 2011)
Total bruttoförlust (PSI)
(dec 2011)
PSI-relaterade avsättningar
(juni 2011)
Samlad bruttoförlust
Kreditriskprognos
Låneförlustreserver
(dec 2011)
Internt kapital generering
Målbaserat kärnprimärkapital (dec 2014)
Kapitalbehov
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Källa:
Greklands centralbank, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.
(31)
Enligt memorandumet från mars 2012 kommer banker som presenterar genomförbara kapitalanskaffningsplaner att kunna ansöka om och få statligt stöd på ett sätt som bevarar incitamenten för den privata sektorn att tillföra kapital och därmed minimerar bördan för skattebetalarna (20). Greklands centralbank kom fram till att endast de fyra största bankerna (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank och Alpha Bank) var hållbara (21). De blev föremål för en första rekapitalisering genom HFSF i maj 2012.
(32)
Inhemska insättningar i de grekiska bankerna minskade med totalt 37 procent mellan slutet av 2009 och juni 2012 på grund av recession och politisk osäkerhet. Dessa banker fick betala högre räntor för att försöka behålla insättningarna. Kostnaderna för inlåning ökade, vilket ledde till minskade nettoräntemarginaler för bankerna. Eftersom de grekiska bankerna stängdes ute från marknaderna för kapitalfinansiering blev de helt beroende av finansiering från Eurosystemet (22) som i allt större utsträckning gavs i form av akut likviditetsstöd från Greklands centralbank. Bankerna erhöll särskilt stora belopp under andra hälften av 2012.
(33)
Efter valet i juni 2012 började inlåningskapitalet öka igen. Eurosystemets totala finansiering av de grekiska bankerna har minskat sedan den 31 december 2012.
(34)
Den 3 december 2012 inledde Grekland ett återköpsprogram för grekiska statsobligationer som erhålls inom ramen för PSI-programmet, till priser på mellan 30,2 och 40,1 procent av det nominella värdet (23). De grekiska bankerna deltog i återköpsprogrammet, vilket ledde till ytterligare förluster i deras balansräkningar, eftersom den bokförda räkenskapsmässiga förlusten (dvs. skillnaden mellan marknadsvärdet och det nominella värdet) vid tidpunkten för PSI-programmet blev definitiv och oåterkallelig (24).
(35)
I december 2012 fick de fyra största grekiska bankerna en andra rekapitalisering från HFSF.
(36)
Under hösten 2013 inledde Greklands centralbank ett nytt stresstest för att bedöma säkerheten i de grekiska bankernas kapitalsituation både i ett grundscenario och i ett ogynnsamt scenario.
(37)
I juli 2013 gav Greklands centralbank en rådgivare i uppgift att göra en diagnostisk studie av alla grekiska bankers låneportföljer. Rådgivaren gjorde kreditförlustprognoser på all inhemsk utlåning i de grekiska bankerna samt på lån med grekisk risk i utländska filialer och dotterbolag under en tidsperiod på 3,5 år och under ett låns löptid. Analysen gav kreditförlustprognoser i två makroekonomiska scenarion, nämligen ett grundscenario och ett ogynnsamt scenario. Greklands centralbank gjorde en bedömning av kreditförlustprognoserna för utländska låneportföljer med viss hjälp av rådgivaren.
(38)
Utifrån rådgivarens bedömning av kreditförlustprognoserna gjorde Greklands centralbank en kapitalbehovsbedömning med teknisk hjälp av en andra rådgivare.
(39)
De viktigaste delarna i kapitalbehovsbedömningen enligt stresstestet 2013 var i) kreditförlustprognoserna (25) över bankernas låneportföljer på koncernnivå för grekisk och utländsk risk, efter avdrag för befintliga lånereserver, och ii) bankernas uppskattade rörelsevinster från juni 2013 till december 2016, utifrån en försiktig anpassning av de omstruktureringsplaner som hade överlämnats till Greklands centralbank under det fjärde kvartalet 2013. I tabell 4 sammanfattas de största grekiska bankernas beräknade kapitalbehov på koncernnivå i grundscenariot enligt stresstestet 2013.
Tabell 4
Stresstestet 2013: de grekiska bankernas kapitalbehov på koncernnivå i grundscenariot (i miljoner euro)
Banker
Referensbaserat kärnprimärkapital (juni 2013) (1)
Reserver för kreditförluster
(juni 2013) (2)
Kreditriskprognoser för grekisk risk (3)
Kreditriskprognoser för utländsk risk (26) (4)
Intern kapitalgenerering (5)
Stresstest för kärnprimärkapitalkvot (december 2016) (6)
Kapitalbehov
(7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Källa:
Greklands centralbank, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, mars 2014, s. 42.
(40)
Den 6 mars 2013 offentliggjorde Greklands centralbank resultaten av stresstestet 2013 och begärde att bankerna skulle lämna in sina planer för kapitalanskaffning senast i mitten av april 2014 för att täcka kapitalbehoven i grundscenariot.
2.1.2 Bankens ekonomiska verksamhet
(41)
Banken tillhandahåller samhällsomfattande banktjänster främst i Grekland och i östra och sydöstra Europa (Cypern, Rumänien, Bulgarien, Serbien och Ukraina). Den erbjuder ett fullständigt sortiment av bankrelaterade och finansiella produkter och tjänster till hushåll och företag. Den är verksam inom banktjänster till privatpersoner och företag, kapitalförvaltning, försäkringar, statsobligationer, kapitalmarknader och andra tjänster. Banken har inrättats i Grekland och dess aktier är noterade på Atenbörsen. Den 31 december 2012 hade banken totalt 17 427 anställda, varav ungefär hälften var anställda i östra och sydöstra Europa och den andra hälften i Grekland (29).
(42)
Banken deltog i PSI-programmet där den handlade med grekiska statsobligationer och statliga lån med ett nominellt värde på 7 336 miljoner euro. Dess totala PSI-relaterade kostnader uppgick till cirka 5 781 miljoner euro före skatt och hade bokförts fullt ut i räkenskaperna för 2011 (30). Under återköpsprogrammet i december 2012 sålde banken de nya grekiska statsobligationer som den hade mottagit inom ramen för PSI-programmet till ett pris som låg kraftigt under det nominella värdet. Försäljningen innebar att banken gick med förlust i fråga om de nya grekiska statsobligationerna.
(43)
Bankens huvudsiffror i december 2010, december 2011, december 2012 och december 2013 (konsoliderade uppgifter) presenteras i tabell 5.
Tabell 5
Eurobanks huvudsiffror för 2010, 2011, 2012 och 2013
Vinst och förlust
(i miljoner euro)
2010
2011
2012
2013
(inbegripet New TT Bank och Nea Proton Bank från förvärvsdagen)
Räntenetto
2 103
2 965
1 461
1 294
Total rörelseintäkt
2 730
2 226
1 755
1 587
Totala rörelsekostnader
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Resultat före avsättningar
1 450
1 103
703
516
Kreditriskförluster
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
PSI-relaterade förluster
-6 012
- 363
Övriga förluster
- 737
- 373
- 522
Nettovinst/nettoförlust
84
-5 496
-1 440
-1 157
Selektiva handelssiffror (i miljoner euro)
den 31 december 2010
den 31 december 2011
den 31 december 2012
den 31 december 2013 (inbegripet New TT Bank och Nea Proton Bank)
Totala kundfordringar
53 412
48 094
43 171
45 610
Total inlåning
41 173
32 459
30 752
41 535
Summa tillgångar
87 188
76 822
67 653
77 586
Summa eget kapital (31)
6 094
875
- 685
4 523
Källa:
2013: Finansiella resultat för 2013 - Consolidated financial statements, s. 3 och 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 och 2011: Finansiella resultat för 2012 - Consolidated financial statements, s. 3 och 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Pressmeddelande från EFG Eurobank, resultat för räkenskapsåret 2011, s. 5 och 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Tabell 5 visar att banken, utöver de stora förluster som noterades 2011 på grund av PSI-programmet (5 781 miljoner euro (32)), led av sjunkande inkomster (bland annat beroende på de högre inlåningskostnaderna) samt höga och stigande nedskrivningar av sina låneportföljer i Grekland och utomlands. Bankens likvida medel påverkades mycket negativt av utflödet av insättningar och kvoten mellan utlåning och inlåning uppgick till 148 procent den 31 december 2011, samtidigt som 42 procent av balansräkningen finansierades av Eurosystemet vid denna tidpunkt.
(45)
Under stresstestet 2013, vars resultat tillkännagavs den 6 mars 2014, uppskattade Greklands centralbank bankens kapitalbehov till 2 945 miljoner euro i grundscenariot. Detta belopp innefattade inte mildrande åtgärder, vilket innebär att Greklands centralbank redan antog att banken skulle vidta mildrande åtgärder i form av avyttringar, som skulle leda till minskade kapitalbehov.
(46)
För att täcka det fastställda kapitalbehovet på 2 945 miljoner euro föreslog banken stärkta mildrande åtgärder, som dock endast kommer att generera något mer totalt sett än vad Greklands centralbank antog vid beräkningen av kapitalbehoven. De mildrande åtgärderna inbegriper försäljning av ytterligare tillgångar (försäljning av […] (33), försäljning av […] procent av försäkringsdotterbolaget och en minskad aktivitet inom fastighetsbranschen (med 20 procent) […]) (34).
(47)
Eftersom man endast tillgodoser en mycket liten del av de fastställda kapitalbehoven med hjälp av de stärkta mildrande åtgärderna, beslutade man vid den extrainsatta bolagsstämman den 12 april 2014 att gå vidare med en kapitalhöjning på 2 864 miljoner euro. Detta sker genom ett erbjudande av kapital utan företrädesrätt (dvs. en kapitalökning med upphävande av företrädesrätten) till internationella investerare och ett offentligt erbjudande i Grekland. Om efterfrågan från privata investerare är otillräcklig för att täcka hela kapitalökningen kommer HFSF att åtgärda denna brist genom att teckna återstoden av nya aktier, under förutsättning att de befintliga efterställda kapitalinstrumenten i banken konverteras till aktier.
2.2 BANKENS FÖRVÄRV AV GREKISK BANKVERKSAMHET
(48)
Den 15 juli 2013 ingick banken två bindande avtal med HFSF om att förvärva 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank och New TT Bank.
2.2.1 Förvärvet av Nea Proton Bank
Resolution av Proton Bank och Nea Proton Bank
(49)
Den 9 oktober 2011 fortsatte Greklands centralbank avvecklingen av Proton Bank. Greklands centralbank återkallade Proton Banks tillstånd och likviderade banken (35).
(50)
På förslag av Greklands centralbank och efter beslut av finansministeriet (36) inrättades Nea Proton Bank som ett mellanliggande kreditinstitut, och alla insättningar (från privatpersoner, banker och stat), nätet av filialer samt valda tillgångar (utlåning och värdepappersportföljer) överfördes till bolaget Proton Bank. Kapitalandelskrav, efterställda skulder och högrisklån kvarstod i Proton Bank. HFSF investerade ett ursprungligt aktiekapital på 250 miljoner euro (37) i Nea Proton Bank och var då den enda aktieägaren. Nea Proton Banks ingående balansräkning uppgick till omkring 3 miljarder euro.
(51)
I slutet av 2011 uppgick Nea Proton Banks riskvägda tillgångar (38) till 1,2 miljarder euro.
Bankens förvärv av Nea Proton Bank
(52)
Den grekiska lagen om bankrekonstruktion föreskriver att HFSF måste överlåta sina aktier i ett mellanliggande kreditinstitut inom två år från utfärdandet av ministerbeslutet om inrättande av ifrågavarande mellanliggande kreditinstitut (39). I linje med denna skyldighet och i enlighet med memorandumet, gick HFSF vidare med försäljningen av sina aktier i Nea Proton Bank. HFSF:s rådgivare kontaktade ett brett spektrum av potentiella investerare (inklusive grekiska banker, utländska banker och finansiella investerare), men endast två parter, nämligen banken och en amerikansk hedgefond, inlämnade slutliga anbud. Endast det anbud som banken lämnat ansågs vara förenligt med HFSF:s följebrev och därmed giltigt.
(53)
Den 31 maj 2013 uppgick Nea Proton Banks riskvägda tillgångar till 811 miljoner euro och det lagstadgade kapitalet motsvarade - 203 miljoner euro. Samma datum var Nea Proton Bank i behov av en total rekapitalisering på 276 miljoner euro för att uppnå en kärnprimärkapitalkvot på 9 procent. Banken betalade en förmån i form av kontanter på 1 euro i utbyte mot 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank. Banken krävde att HFSF skulle rekapitalisera Nea Proton Bank med 395 miljoner euro som, utöver de 276 miljoner euro som behövdes för att få tillbaka kapitaltäckningsgraden i Nea Proton Bank till 9 procent, skulle möjliggöra en ytterligare reserv på 119 miljoner euro för att hantera vidare förlustreserver och förväntade förluster före skatt fram till 2016. I enlighet med försäljningsvillkoren åtog HFSF sig att täcka kapitalbehoven i Nea Proton Bank före slutförandet av transaktionen genom att bidra med 395 miljoner euro i kontanter.
2.2.2 Förvärvet av Nea Proton Bank
Resolution av TT Bank och New TT Bank
(54)
Den 18 januari 2013 fortsatte Greklands centralbank resolutionen av TT Bank. Greklands centralbank återkallade TT Banks tillstånd och likviderade banken (40).
(55)
På förslag av Greklands centralbank och efter beslut av finansministeriet (41) inrättades New TT Bank som ett mellanliggande kreditinstitut, och 10,8 miljarder euro i tillgångar (i form av kontanter, statsskuldväxlar, lån för vilka betalningsskyldigheten fullgjorts, inlåning från allmänheten, central finansiering och grekiska statsobligationer (42)) överfördes till New TT Bank. Totalt 1,2 miljarder euro i nettotillgångar förblev kvar i TT Bank i form av aktiefordringar, nödlidande lån, skattefordringar och skatteskulder hos TT samt avgifter och tullar av alla dess slag. HFSF investerade ett ursprungligt aktiekapital på 500 miljoner euro i New TT Bank och var då den enda aktieägaren. New TT Banks ingående balansräkning uppgick till omkring 15,1 miljarder euro efter kapitaltillskottet.
Bankens förvärv av New TT Bank
(56)
Som en del av åtagandena i memorandumet gick HFSF vidare med försäljningen av sina aktier i New TT Bank. På detta sätt fullgjorde den dessutom sin skyldighet att avyttra sina aktier i det mellanliggande kreditinstitutet inom två år efter inrättandet. Dess finansiella rådgivare kontaktade ett brett spektrum av potentiella investerare, inklusive grekiska banker, utländska banker och finansiella investerare. Endast de fyra största grekiska bankerna inlämnade slutliga anbud, av vilka bankens anbud var att föredra.
(57)
Banken gick med på att betala ett belopp på 681 miljoner euro i form av nyemitterade stamaktier för att köpa New TT Bank. Enligt teckningsavtalet blev den inledande ersättning som banken betalade föremål för ytterligare justeringar på grundval av en bedömning av nettotillgångsvärdet (43).
(58)
Vid bankens extraordinära bolagsstämma den 26 augusti 2013 godkändes följaktligen en ökning av bankens aktiekapital med 425 625 000 euro, genom emission av 1 418 750 000 nya stamaktier (44) med ett nominellt värde på 0,3 euro vardera och ett anbudspris (offer price) på 0,48 euro vardera. Kapitalökningen tecknades helt och hållet av HFSF som ett bidrag in natura. Detta bidrag in natura motsvarade samtliga aktier i New TT Bank som ägs av HFSF, med ett totalt värde på 681 miljoner euro. Efter denna transaktion ökade HFSF:s aktieinnehav i banken från 93,5 till 95,2 procent.
2.3 STÖDÅTGÄRDER
(59)
Banken omfattades av kapitalstödåtgärderna A, B1, B2, B3, B4 och C och likviditetsstödåtgärderna L1 och L2. Proton Bank och Nea Proton Bank omfattades av följande åtgärder: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 och NP3. T Bank, TT Bank och New TT Bank omfattades av åtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2.
2.3.1 Stöd som beviljats banken inom stödsystemet för de grekiska bankerna
(60)
Banken har fått flera former av stöd genom stödsystemet för de grekiska bankerna, inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden, garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån.
2.3.1.1 Statligt likviditetsstöd som beviljats inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån (åtgärd L1)
(61)
Banken har erhållit och fortsätter att få stöd inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån. I detta beslut kommer stödet att benämnas åtgärd L1. Den 30 november 2013 (45) uppgick de garantier som beviljats banken till cirka 13,9 miljarder euro. Vid den tidpunkten hade banken inga obetalda statsobligationslån. Den 15 april 2011 hade banken erhållit statsobligationslån på 1 737 miljoner euro och 13,6 miljarder euro i statliga garantier som beviljats inom stödsystemet för de grekiska bankerna.
(62)
I den omstruktureringsplan för banken som de grekiska myndigheterna lämnade in till kommissionen den 16 mars 2014 meddelade de grekiska myndigheterna sin avsikt att fortsätta med garantier och statsobligationer enligt stödordningen under omstruktureringsperioden.
2.3.1.2 Statlig rekapitalisering som beviljats inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden inom stödsystemet för de grekiska bankerna (åtgärd A)
(63)
I maj 2009 fick banken ett kapitaltillskott på 950 miljoner euro (46) (åtgärd A) inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden inom stödsystemet för de grekiska bankerna. Kapitaltillskottet motsvarade cirka 2 procent av de riskvägda tillgångar som banken hade vid den tidpunkten.
(64)
Rekapitaliseringen genomfördes i form av preferensaktier som Grekland hade tecknat till en ränta på 10 procent och med en löptid på fem år. Preferensaktiernas varaktighet utökades och avgifterna höjdes 2010. Om preferensaktierna inte löses in inom fem år från emissionen och om inget beslut har fattats vid bolagsstämman i fråga om inlösen av aktierna, kommer det grekiska finansministeriet hädanefter att höja kupongen med 2 procent per år på kumulativ basis (vilket innebär en kupong på 12 procent år sex, 14 procent år sju osv.).
2.3.2 Statsgaranterat akut likviditetsstöd (åtgärd L2)
(65)
Akut likviditetsstöd är en exceptionell åtgärd som gör det möjligt för ett solvent finansinstitut, som har tillfälliga likviditetsproblem, att få stöd från Eurosystemet utan att finansoperationen ingår i den gemensamma penningpolitiken. Den ränta som ett sådant finansinstitut betalar för det akuta likviditetsstödet är […] räntepunkter högre än den ränta som det betalar för vanlig centralbanksrefinansiering.
(66)
Greklands centralbank ansvarar för programmet för akut likviditetsstöd, vilket innebär att Greklands centralbank bär alla kostnader och risker i samband med tillhandahållandet av sådant stöd (47). Grekland beviljade Greklands centralbank en statlig garanti för det totala akuta likviditetsstöd som beviljats av Greklands centralbank. I och med antagandet av artikel 50 punkt 7 i lag 3943/2011, om ändring av artikel 65 punkt 1 i lag 2362/1995, får finansministern bevilja garantier för statens räkning till Greklands centralbank för att garantera dess fordringar på kreditinstitut. De banker som har fått akut likviditetsstöd måste betala en garantiavgift till staten på […] räntepunkter.
(67)
Den 31 december 2011 hade banken erhållit 14,95 miljarder euro i statsgaranterat akut likviditetsstöd (48), medan motsvarande belopp var 12 miljarder euro den 31 december 2012.
2.3.3 Stödåtgärder som banken beviljats genom HFSF
(68)
Sedan 2012 har banken omfattats av flera olika kapitalstödåtgärder som beviljats av HFSF. Tabell 6 ger en översikt över detta stöd.
Tabell 6
Kapitalstödåtgärder som beviljats banken genom HFSF
Första tillfälliga rekapitaliseringen - maj 2012
Andra tillfälliga rekapitaliseringen - dec 2012
Finansieringsåtagande - dec 2012
Rekapitalisering våren 2013
Rekapitaliseringsåtagande - april 2014
Åtgärd
B1
B2
B3
B4
C
Belopp
(i miljoner euro)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)
(69)
I skälen 15-32 i förfarandebeslutet avseende Eurobank ges en utförlig beskrivning av den första tillfälliga rekapitaliseringen i maj 2012 (åtgärd B1). Bakgrunden till och de viktigaste inslagen i denna åtgärd beskrivs i detta avsnitt.
(70)
Den 20 april 2012 lämnade HFSF en utfästelse om åtagande till banken om att delta i den planerade ökningen av bankens aktiekapital till ett belopp på upp till 4,2 miljarder euro.
(71)
Inom ramen för åtgärd B1 överförde HFSF 3,97 miljarder euro i EFSF-obligationer till banken den 28 maj 2012, i linje med bestämmelserna om tillfällig rekapitalisering i lag 3864/2010 om inrättande av HFSF. De EFSF-obligationer som överfördes till banken var obligationer med rörlig ränta (floating notes) med löptider på sex eller tio år, och emissionsdatumet för dessa var den 19 april 2012. Redan i skäl 48 i förfarandebeslutet avseende Eurobank slår kommissionen fast att den tillfälliga rekapitalisering som slutfördes den 28 maj 2012 innebär att det åtagande som man gjorde i utfästelsen fullgjorts och att man därmed fortsätter att ge nämnda stöd. Greklands centralbank beräknade de båda beloppen i finansieringsåtagandet och i den första tillfälliga rekapitaliseringen så att banken garanterat skulle nå en total kapitaltäckningskvot på 8 procent från och med den 31 december 2011, det datum då den tillfälliga rekapitaliseringen bokfördes retroaktivt i bankens räkenskaper. Såsom framgår av tabell 3 täckte åtgärd B1 endast en begränsad del av de totala kapitalbehov som fastställdes i stresstestet 2012. Banken skulle anskaffa kapital genom en framtida kapitalökning, och den tillfälliga rekapitaliseringen var endast avsedd att säkra bankens berättigande till finansiering från ECB tills kapitalet hade ökat.
(72)
Det avtal som banken och HFSF ingick före tecknandet föreskrev att banken, för perioden mellan den första tillfälliga rekapitaliseringen och konversionen av den första tillfälliga rekapitaliseringen till stamaktier och andra konvertibla finansinstrument, skulle betala en årlig avgift på 1 procent av det nominella värdet av EFSF-obligationerna och att alla kupongbetalningar samt upplupen ränta för EFSF-obligationerna för denna period skulle räknas som ett ytterligare kapitaltillskott från HFSF (49).
2.3.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)
(73)
Banken noterade ytterligare förluster under hösten 2012. Dess kapital var således återigen mindre än vad som krävs för att vara berättigad till refinansiering från ECB.
(74)
En andra tillfällig rekapitalisering blev därför nödvändig. Den 21 december 2012 genomförde HFSF en andra tillfällig rekapitalisering på 1 341 miljoner euro (åtgärd B2), som än en gång finansierades genom överföring av EFSF-obligationer till banken.
2.3.3.3 Utfästelsen av den 21 december 2012 (åtgärd B3)
(75)
Utöver den andra tillfälliga rekapitaliseringen gav HFSF den 21 december 2012 en utfästelse till banken om att delta i ökningen av bankens aktiekapital och de konvertibla instrument som skulle utfärdas, till ett sammanlagt belopp på upp till 528 miljoner euro (åtgärd B3).
(76)
De båda tillfälliga rekapitaliseringarna (åtgärderna B1 och B2) och det ytterligare belopp som överlämnades i december 2012 (åtgärd B3) innebar tillsammans att HFSF hade täckt de totala kapitalbehov som fastställdes i stresstestet 2012 (5 839 miljoner euro (50)).
2.3.3.4 Rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4)
(77)
Den 30 april 2013 godkände bolagsstämman en ökning av bankens aktiekapital till ett belopp på 5 839 miljoner euro (nedan kallad rekapitaliseringen våren 2013). Banken emitterade därför 3 789 317 357 aktier med ett nominellt värde på 0,30 euro till ett pris på 1,54 euro per aktie.
(78)
Samma dag beslutade även bolagsstämman att hela kapitalbeloppet skulle tillhandahållas av HFSF och betalas in natura, i form av EFSF-obligationer.
(79)
HFSF investerade därför totalt 5 839 miljoner euro i banken i form av stamaktier i maj 2013 (åtgärd B4). Detta belopp motsvarar summan av åtgärderna B1, B2 och B3.
(80)
Genom rekapitaliseringen våren 2013 omvandlades den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) till en permanent rekapitalisering, och åtagandet att bevilja ytterligare kapitalstöd (åtgärd B3) fullgjordes.
(81)
Priset på nya aktier fastställdes till 50 procent av den handelsviktade genomsnittliga aktiekursen under de 50 närmast föregående handelsdagarna före fastställandet av anbudspriset. Till följd av en omvänd aktiesplit fastställde bolagsstämman den 30 april 2012 (51) priset på nya aktier till 1,54 euro per aktie.
(82)
Omedelbart efter rekapitaliseringen våren 2013 blev HFSF den största aktieägaren i banken med en andel på 98,56 procent. Denna minskade dock till 93,55 procent i juni 2013 efter att banken vidtagit andra skuldhanteringsåtgärder (se punkt 2.4.5). I augusti 2013 emitterade banken nya aktier till HFSF i syfte att köpa New TT Bank, vilket ledde till att HFSF:s aktieandel ökade till 95,23 procent (52).
2.3.3.5 Rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C)
(83)
Den 6 mars 2014 rapporterade Greklands centralbank resultaten av ett stresstest som genomfördes under andra hälften av 2013. Greklands centralbank angav att bankens kapitalbehov för perioden 2014-2016 skulle uppgå till 2 945 miljoner euro i grundscenariot.
(84)
Den 31 mars 2014 skickade HFSF en skrivelse till banken om att den avsåg och kunde spärra eventuella aktiekapitalökningar som gjorts enligt HFSF:s lag 3864/2010 enligt ändring den 30 mars 2014 för att tillgodose de kapitalbehov som fastställts vid stresstestet. Lagen från HFSF föreskriver att om det, i slutet av abonnemangsperioden, finns otillräcklig efterfrågan från privata investerare till ett pris som fastställts av HFSF:s allmänna råd utifrån två oberoende värderingar, ska HFSF teckna sig för återstående aktier, under förutsättning att det befintliga efterställda kapitalinstrumentet i banken först omvandlats till aktier enligt artikel 6a.
(85)
Vid den extrainsatta bolagsstämman den 12 april 2014 godkände man en ökning av aktiekapitalet på 2 864 miljoner euro i enlighet med lagen från HFSF, och vidare angav man att anbudspriset inte kunde understiga det nominella priset på 0,30 euro per aktie och det lägsta pris som ska fastställas av HFSF (53).
(86)
I linje med nämnda lag utsåg HFSF två oberoende rådgivare för att fastställa bankens värde. Den 10 april 2014 avslutade de båda rådgivarna sitt arbete genom att var och en ange ett högsta och lägsta värde på banken. De högsta och lägsta värdena är i stort sett desamma. På grundval av dessa värderingar fastställde HFSF:s allmänna råd den 14 april 2014 det pris som motsvarar det lägsta pris till vilket bankens nya aktier får erbjudas till investerare och det pris till vilket den kommer att spärra emission av aktier om så krävs (54). Den 15 april 2014 godkände det allmänna rådet anbudet från ett konsortium av investerare om att teckna andelar på 1,3 miljarder euro i nya aktier till 0,30 euro per aktie (nedan kallade hörnstensinvesterare (55) (56)).
(87)
Den 24 april 2014 offentliggjorde Eurobank öppnandet av aktiebrevsregistret med priser på 0,30-0,33 euro (57). Om det finns tillräcklig efterfrågan för att täcka hela beloppet på 2 864 miljoner euro med ett pris som överstiger 0,30 euro, måste hörnstensinvesteraren anpassa sitt pris till det högre priset eller annullera sina order, i vilket fall hörnstensinvesteraren kommer att erhålla en ersättning. Om det finns tillräcklig efterfrågan från privata investerare (inklusive efterfrågan från hörnstensinvesteraren) för att täcka hela beloppet på 2 864 miljoner euro med ett pris på 0,30 euro, kommer hörnstensinvesteraren att få förtur. Om det inte finns tillräcklig efterfrågan (inklusive efterfrågan från hörnstensinvesteraren) med ett pris på 0,30 euro, kommer efterställda skulder att konverteras till nya aktier. Enligt HFSF kommer eventuella otecknade andelar efter konverteringen av efterställda skulder att tecknas av HFSF till samma pris, nämligen 0,30 euro per aktie.
2.3.4 Stödåtgärder för förvärvade verksamheter
2.3.4.1 Stödåtgärder för Proton Bank och Nea Proton Bank
(88)
Sedan 2008 har Proton Bank och Nea Proton Bank varit föremål för flera stödåtgärder. Tabell 7 ger en översikt över dessa stödåtgärder.
Tabell 7
Översikt över kapitalstödåtgärder till Proton och Nea Proton Bank
Stödmottagare
Åtgärd
Stödtyp
Enhet som har beviljat stödet
Datum för utbetalningen
Belopp (i miljoner euro)
Proton Banks verksamhet
Pr1
Kapital inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden: Grekiska statens preferensaktier
Staten
Maj 2009
80
Pr2
Utlåning av grekiska statspapper enligt åtgärden för grekiska obligationslån
Staten
April 2009
78
Pr3
Statlig garanti för emitterade obligationer enligt den grekiska garantiåtgärden
Staten
Juli 2010
149,4
Nea Proton Banks verksamhet
NP1
Likviditetsgapet från PB till NPB
Finansiering av likviditetsgapet från PB till NPB (del 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från PB till NPB (del 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Totalt belopp av NP1
1 121,6
NP2
Aktiekapitaltillskott till NPB 2011 och 2012
Ursprungligt aktiekapital
HFSF
9.10.2011
220
Ursprungligt aktiekapital
HFSF
3.2.2012
30
Totalt ursprungligt kapital
250
Ytterligare aktiekapital
HFSF
1.8.2012
230
Ytterligare aktiekapital
HFSF
31.12.2012
35
Totalt ytterligare kapital
265
Totalt belopp av NP2
515
NP3
Rekapitalisering före försäljning till Eurobank
Aktiekapital
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Stödåtgärder till Proton Bank
i) Statlig rekapitalisering till förmån för Proton bank (åtgärd Pr1)
(89)
I maj 2009 investerade Grekland 80 miljoner euro i Proton Bank, vilket motsvarade omkring 4,6 procent av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. Kapitaltillskottet genomfördes inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. Rekapitaliseringen skedde i form av preferensaktier.
ii) Statligt likviditetsstöd till förmån för Proton Bank (åtgärderna Pr2 och Pr3)
(90)
Proton Bank har också omfattats av stödåtgärder enligt garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. I april 2009 erhöll Proton Bank grekiska statspapper på 78 miljoner euro (åtgärd Pr2) och i juli 2010 mottog banken en statlig garanti för emitterade obligationer med ett nominellt värde på 149,4 miljoner euro (åtgärd Pr3). De statligt garanterade obligationerna överfördes till Nea Proton Bank på resolutionsdagen men annullerades den 5 januari 2012. De grekiska statspapperna förföll i december 2011 och förnyades inte.
2.3.4.1.2 Stödåtgärder till förmån för Nea Proton Bank
i) Täckning av Nea Proton Banks likviditetsgap på 1 121,6 miljoner euro (åtgärd NP1)
(91)
I samband med rekonstruktionen av Proton Bank upptäckte de grekiska myndigheterna ett likviditetsgap i Nea Proton Bank. I linje med ett beslut av den 9 oktober 2011 fattat av Greklands centralbank betalades 862 miljoner euro ut till Nea Proton Bank i december 2011 genom HDIGF:s avvecklingsplan. Efter att Greklands centralbank slutfört beräkningen av likviditetsgapet den 19 januari 2012 till 1 121,6 miljoner euro, i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 9 april 2012 (58), betalade HFSF (59) det återstående beloppet på 259,6 miljoner euro den 14 maj 2012. HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan åtgärdade därmed likviditetsgapet.
ii) Kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank 2011 och 2012 (åtgärd NP2)
(92)
HFSF gav Nea Proton Bank statligt stöd i form av ursprungligt aktiekapital (stamaktier) på 250 miljoner euro, som betalades ut i två omgångar den 9 oktober 2011 och den 3 februari 2012.
(93)
Enligt den uppdaterade omstruktureringsplan för Nea Proton Bank som lämnades in den 16 juli 2012, dvs. den senaste versionen av planen som hade anmälts till kommissionen när Nea Proton fattade sitt beslut om att inleda förfarandet, behövde Nea Proton Bank ytterligare kapital på 300 miljoner euro. Detta ytterligare kapital begärdes delvis eftersom Nea Proton Bank hade lidit förluster till följd av PSI-programmet (nedskrivningarna för 2011 uppgick till 146,5 miljoner euro i förhållande till de grekiska statsobligationerna, och ytterligare nedskrivningar på 22 miljoner euro inkluderades i resultaten för det första kvartalet 2012). Nea Proton Bank behövde även ytterligare kapital, eftersom reserveringarna mellan 2011 och 2016 hade stigit från de antagna nivåerna när Nea Proton Bank inrättades.
(94)
Enligt den uppdaterade omstruktureringsplan för Nea Proton Bank som lämnades in den 16 juli 2012, skulle de förväntade kapitalbehoven tillgodoses genom ett förväntat kapitaltillskott på 285 miljoner euro under 2012 och ett på 15 miljoner euro under 2014. Faktum är att HFSF i slutändan investerade 230 miljoner euro i Nea Proton Bank den 1 augusti 2012 och 35 miljoner euro den 31 december 2012.
iii) Kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank före försäljningen till Eurobank (åtgärd NP3)
(95)
Enligt köpeavtalet av den 15 juli 2013 hade HFSF redan åtagit sig att investera ett belopp på 395 miljoner euro i Nea Proton Bank (60). HFSF betalade ut detta belopp den 28 augusti 2013.
2.3.4.2 Stödåtgärder till New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank och New TT Bank har varit föremål för flera stödåtgärder sedan 2008. Tabell 8 ger en översikt över dessa stödåtgärder.
Tabell 8
Översikt över stödåtgärder till T Bank och TT Bank
Stödmottagare
Åtgärd
Varuslag
Enhet som har beviljat stödet
Datum
Stödbelopp (i miljoner euro)
Verksamhet vid T Bank som överförs till TT Bank (61)
T
Finansiering av likviditetsgapet från T Bank till TT Bank (del 1)
HDIGF
December 2011
450
Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från T Bank till TT Bank (del 2)
HFSF
14.2.2013
227
Totalt belopp av T
677
TT Bank
TT
Kapitaltillskott
Kapital inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden: Grekiska statens preferensaktier
Staten
Maj 2009
224,96
New TT Bank (brobank)
NTT1
Likviditetsgap från TT till NTT
Finansiering av likviditetsgapet från TT Bank till New TT Bank (del 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från TT Bank till New TT Bank (del 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Totalt belopp av NTT1
3 732,6
NTT2
Ursprungligt aktiekapitaltillskott
Ursprungligt aktiekapital vid New TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Stödåtgärd till T Bank
Anförande av HDIGF:s avvecklingsplan för T Bank på 677 miljoner euro (åtgärd T)
(97)
HDIGF:s avvecklingsplan och det av HFSF finansierade likviditetsgapet till följd av överföringen av verksamhet från T Bank till TT Bank, vilket motsvarar skillnaden mellan det verkliga värdet av de tillgångar som överförts från T Bank till TT Bank och det verkliga värdet av de överförda skulderna. I linje med ett beslut från Greklands centralbank av den 17 december 2011, utbetalades ett belopp på 450 miljoner euro (62) via HDIGF:s avvecklingsplan, vilket motsvarade nästan två tredjedelar av det beräknade likviditetsgapet. Efter att Greklands centralbank beräknat likviditetsgapet till cirka 677 miljoner euro, i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 9 april 2012 (63), utbetalade HFSF den 14 februari 2013 (64) det återstående beloppet på 227 miljoner euro (65) till New TT Bank.
2.3.4.2.2 Stödåtgärd till TT Bank
Statlig rekapitalisering till förmån för TT Bank (åtgärd TT)
(98)
I maj 2009 fick TT Bank ett kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro från Grekland, vilket motsvarade cirka 2,9 procent av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. TT Bank fick kapitaltillskottet inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden, som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. Kapitaltillskottet skedde i form av preferensaktier.
2.3.4.2.3 Stödåtgärder till New TT Bank
i) Åtgärdande av likviditetsgapet i New TT Bank med 3 732,6 miljoner euro (åtgärd NTT1)
(99)
HFSF finansierade likviditetsgapet i New TT Bank, vilket motsvarade skillnaden mellan värdet av de tillgångar som överförts från TT Bank till New TT Bank och det nominella värdet av de överförda skulderna. I linje med ett beslut från Greklands centralbank den 18 januari 2013, betalade HFSF den 29 januari 2013 ett belopp på 2 730,8 miljoner euro (66), vilket motsvarade nästan två tredjedelar av det beräknade likviditetsgapet. Efter att Greklands centralbank slutfört beräkningen av likviditetsgapet på 3 732,6 miljoner euro (67), utbetalade HFSF den 14 juni 2013 det återstående beloppet på 1 001,7 miljoner euro till New TT Bank i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 21 maj 2013.
ii) Kapitaltillskott från HFSF till New TT Bank (åtgärd NTT2)
(100)
HFSF är ensam aktieägare i New TT Bank och försåg denna med statligt stöd i form av ursprungligt aktiekapital (stamaktier) på 500 miljoner euro.
2.4 OMSTRUKTURERINGSPLANEN OCH DEN NYA FÖRETAGSMODELLEN
(101)
Den 16 april 2014 överlämnade Grekland omstruktureringsplanen för banken, där man förklarar hur banken, som en sammanslagen enhet till följd av förvärvet av Nea Proton Bank och New TT Bank, avser att återställa sin långsiktiga lönsamhet.
2.4.1 Inhemsk verksamhet
(102)
Enligt omstruktureringsplanen kommer banken att inrikta sig på sin kärnbankverksamhet i Grekland. Samtidigt som bankens internationella verksamhet stod för omkring 26 procent av lånen 2010 (68) hade denna andel redan minskat till 20 procent i slutet av 2012, och man kommer att se en ytterligare minskning till […] procent vid slutet av 2018 (69).
(103)
Bankens huvudprioritering är att återfå lönsamhet i sin grekiska bankverksamhet före omstruktureringsperiodens slut (den 31 december 2018). För detta ändamål inbegriper omstruktureringsplanen en rad åtgärder som syftar till att förbättra bankens operativa effektivitet och nettoräntemarginal samt åtgärder för att öka bankens kapitalsituation och balansräkningsstruktur.
(104)
När det gäller den operativa effektiviteten hade banken redan inlett ett omfattande rationaliseringsprogram långt före förvärvet av New TT Bank och Nea Proton Bank. Banken har sedan 2010 minskat sitt fysiska avtryck i Grekland. Sett till banken som en fristående enhet (dvs. bortsett från förvärvet av New TT Bank och Nea Proton Bank) har den minskat antalet filialer från 564 i juni 2008 till […] 2014 och även gjort personalnedskärningar i Grekland (från 10 142 år 2008 till 9 037 år 2012) (70).
(105)
Före omstruktureringsplanens slut planerar banken ytterligare nedskärningar i såväl antalet filialer, från 645 pro forma den 31 december 2012 till […] den 31 december 2018, som antalet anställda, från 12 430 till […] pro forma, dvs. med inbegripande av Nea Proton Bank och New TT Bank (71).
(106)
Den ökade effektiviteten i fråga om filialer och personal kommer att bidra till att minska den totala kostnaden för den sammanslagna grekiska bankverksamheten med […] procent varje år från 913 miljoner euro år 2013 (72) till […] miljoner euro år 2018 (73). Detta får till följd att de förväntade kostnaderna i relation till intäkterna (K/I-talet) i bankens grekiska bankverksamhet kommer att understiga […] procent i slutet av omstruktureringsperioden, jämfört med 60 procent under 2012.
(107)
I omstruktureringsplanen beskrivs också hur banken kommer att förbättra sina finansieringskostnader, vilket är avgörande för att återställa lönsamheten. Banken räknar med att kunna betala lägre räntor på sin inlåning för att främja en stabilare miljö och särskilt den planerade stabiliseringen och återhämtningen av den grekiska ekonomin, som förväntas växa igen från och med 2014. Ränteskillnaderna för inlåning (genomsnittet för tidsbunden inlåning, disponibla medel och sparräntor) förväntas minska i Grekland från 223 räntepunkter år 2012 till […] räntepunkter år 2018 (74). Denna minskning av spreadarna ska främst åstadkommas genom betalning av mycket lägre räntor på tidsbunden inlåning. På samma sätt kommer bankens beroende av akut likviditetsstöd och mer omfattande finansiering från Eurosystemet att minska från 42,9 procent av dess sammanlagda tillgångar på koncernnivå år 2012 till […] procent 2018 (75).
(108)
Enligt omstruktureringsplanen kommer banken också att förbättra sin balansräkning. Nettokvoten mellan utlåning och inlåning i Grekland kommer att minska till […] procent år 2018 (jämfört med 160 procent år 2012 och 115 procent år 2013) (76), medan dess kapitalkrav kommer att öka med en kärnprimärkapitalkvot på […] procent på koncernnivå år 2018 (77) (i stället för ett negativt eget kapital före den första tillfälliga rekapitaliseringen).
(109)
En annan strategisk prioritering inom banken är förvaltning av nödlidande lån. Utöver förbättrade kreditprocesser för både låneuppläggning och omstrukturering av nödlidande lån, handlar omstruktureringsplanen främst om hanteringen av osäkra fordringar samt inrättande av en ny korrigerande enhet. Denna enhet kommer att ha hand om omstrukturering av osäkra fordringar. Den kommer att utnyttja den expertis som finns hos 30-50 affärsrelationsexperter avseende konkursdrabbade företag (78). Andelen nödlidande lån kommer att ligga på […] procent på koncernnivå år 2015 ([…] procent år 2015 för den grekiska inhemska marknaden (79)) och kommer därefter att börja minska, med en förväntad takt på […] procent i slutet av omstruktureringsperioden (80) (30 procent i Grekland före avskrivning av skulder). Bankens lånenedskrivningar i Grekland kommer att minska från 1 652 miljoner euro år 2013 till […] miljoner euro år 2018 (81), på grund av återhämtningen i den grekiska ekonomin.
(110)
Tack vare en förbättrad operativ effektivitet, en minskning av nettoräntemarginalen och den sänkta riskkostnaden kommer banken att kunna bli lönsam i Grekland från och med 2015. Banken räknar med att dess förluster på koncernnivå kommer att uppgå till […] miljoner euro år 2014 och […] miljoner euro år 2015, medan dess vinster kommer att uppgå till […] miljoner euro, […] miljoner euro och […] miljoner euro år 2016, 2017 respektive 2018 (82). Den konsoliderade avkastningen på eget kapital kommer att uppgå till […] procent år 2018 (83). Denna lönsamhetsnivå kommer huvudsakligen att drivas på av den grekiska marknaden (med en avkastning på eget kapital på […] procent i slutet av omstruktureringsperioden) medan […] och […] kommer att rapportera en lägre lönsamhet (på […] procent respektive […] procent).
2.4.2 Internationell bankverksamhet
(111)
Banken har redan börjat skuldsanera och omstrukturera sitt internationella nätverk. Den har redan sålt dotterföretag i Turkiet (Eurobank Tefken) och Polen (EFG Polen). Det kommersiella gapet, dvs. skillnaden mellan det utestående beloppet för inlåning och det utestående beloppet av lån till ett visst dotterbolag, i det återstående internationella nätverket har minskat från 1,7 miljarder euro år 2010 till 0,8 miljarder euro år 2012, medan driftskostnaderna minskade med 9 procent mellan år 2010 och 2012 (84).
(112)
Banken kommer att fortsätta omstrukturera och banta sitt internationella nätverk. Banken har i synnerhet åtagit sig att minska sitt innehav av internationella tillgångar till 8,77 miljarder euro före den 30 juni 2017. Banken har också åtagit sig att ytterligare minska innehavet till 3,5 miljarder euro om HFSF behöver investera mer än 1 miljard euro i den kommande aktiekapitalökningen.
(113)
Ett alternativ som undersökts av banken i omstruktureringsplanen för att uppfylla detta mål är att sälja sin verksamhet i […] (85).
(114)
Avyttringarna utgör […] procent av bankens utländska tillgångar per den 31 december 2012. De utländska tillgångarna skulle därför uppgå till […] miljarder euro per den 31 december 2018, med ett internationellt nätverk inriktat på […] och […].
(115)
I omstruktureringsplanen betonas behovet av att minska de utländska dotterbolagens beroende av de grekiska moderbolagen när det gäller deras finansieringsbehov och att fortsätta skydda bankens kapitalsituation.
(116)
I detta syfte planerar banken att genomföra ett omfattande kostnadsminskningsprogram i det internationella nätverket, […]. I […] till exempel kommer […] filialer att läggas ner medan arbetskraften kommer att minska med […] anställda från och med den 31 december 2012 fram till försäljningen av dotterbolaget i […] (86).
(117)
Banken kommer att minska sin totala finansiering av utländska dotterbolag från 2 miljarder euro år 2012 till […] år 2018 (87), medan avkastningen på eget kapital kommer att uppgå till […] procent och […] procent år […] och […].
2.4.3 Annan verksamhet än bankverksamhet: försäljning av försäkrings- och fastighetsverksamhet
(118)
Banken har minskat sitt ägande i sitt dotterbolag inom fastighetsbranschen (Eurobank Properties) till under 35 procent genom en aktiekapitalökning, vilket har haft en positiv inverkan på bankens kärnprimärkapitalkvot (88). Banken kommer att ha avyttrat dotterbolaget helt och hållet senast den 31 december 2018.
(119)
Banken planerar också att sälja företagets försäkringsdotterbolag senast den […].
2.4.4 Anskaffning av privat kapital och bidrag från befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar
(120)
Banken har lyckats anskaffa kapital på marknaden och därigenom minska sitt behov av statligt stöd.
(121)
Antalet aktieägare minskade kraftigt till följd av rekapitaliseringen våren 2013, eftersom HFSF fick 98,56 procent av bankens aktier, vilket innebar att de befintliga aktieägarna endast stod för ett aktieinnehav på 1,44 procent. Därför tog HFSF full kontroll över banken i juni 2013. Ingen utdelning har utbetalats kontant sedan 2008.
(122)
I februari 2012 erbjöd banken sig att köpa tillbaka hybridinstrument från privata investerare till ett pris på mellan 40 och 50 procent av det nominella värdet. Återköpspriset fastställdes utifrån instrumentens marknadsvärde och omfattade en premie på maximalt 10 procentenheter, som lades till för att locka investerare att delta i återköpet. Detta erbjudande godtogs för knappt 50 procent av instrumentens totala nominella värde, vilket efter avdrag för transaktionskostnaderna gav banken en vinst på 248 miljoner euro (89).
(123)
I maj 2013 offentliggjorde banken andra skuldhanteringsåtgärder. Banken erbjöd borgenärer möjligheten att omvandla sina lägre grupp ett-värdepapper och lägre grupp två-värdepapper, med ett utestående belopp på 662 miljoner euro, till stamaktier till nominellt värde. Konverteringskursen hade fastställts så att den skulle motsvara det anbudspris som HFSF betalade vid rekapitaliseringen våren 2013 (90). Godkännandegraden var 48 procent. Eftersom obligationsinnehavarna av lägre grupp ett- och lägre grupp två-värdepapper omvandlade sina värdepapper till lägre efterställda instrument utan kontant ersättning, uppgick det anskaffade kapitalet till 317 miljoner euro.
(124)
Till följd av de båda återköpen minskade beståndet av efterställda och hybrida skulder från 1 045 miljoner euro den 31 december 2011 till 283 miljoner euro den 31 december 2013 (91).
2.5 DE GREKISKA MYNDIGHETERNAS ÅTAGANDEN
(125)
Grekland åtog sig att banken och dess närstående bolag skulle genomföra den omstruktureringsplan som inlämnades den 16 april 2014 och gjorde ytterligare åtaganden om genomförandet av omstruktureringsplanen (nedan kallade åtagandena). Åtagandena, som förtecknas i bilagan, sammanfattas i detta avsnitt.
(126)
För det första har Grekland åtagit sig att banken ska omstrukturera sin kommersiella verksamhet i Grekland och fastställa ett högsta antal filialer och anställda samt ett krav avseende högsta totala kostnader som ska följas den 31 december 2017 (92).
(127)
Grekland har också lovat att banken kommer att minska kostnaderna för inlåning i Grekland och ha en maximal kvot nettoutlåning/nettoinlåning senast den 31 december 2017 (93).
(128)
När det gäller bankens utländska dotterbolag har Grekland gjort ett åtagande om att banken inte ska bevilja ytterligare kapitalstöd om inte förutbestämda villkor är uppfyllda. Grekland har också lovat att banken kommer att minska sina internationella tillgångar avsevärt fram till den 30 juni 2018 (94).
(129)
Grekland har gjort ett åtagande om att banken kommer att avyttra sin försäkringsverksamhet, sitt dotterbolag inom fastighetsbranschen och ett antal värdepapper samt minska sin riskkapitalportfölj. Dessutom kommer banken inte att köpa värdepapper av bristande kvalitet, med några få undantag (95).
(130)
Grekland gjorde ett antal åtaganden avseende företagsstyrningen av banken. Landet åtog sig att begränsa ersättningen till bankens anställda och chefer, för att se till att banken följer grekisk lagstiftning i fråga om företagsstyrning och upprättar en effektiv och adekvat organisationsstruktur (96).
(131)
Grekland har också lovat att banken kommer att förbättra sin kreditpolitik för att förhindra varje form av diskriminering under något skede av kreditprocessen och ge garantier för att beslut om beviljande och omstrukturering av lån syftar till att maximera bankens lönsamhet. Vidare har Grekland lovat att banken kommer att förbättra övervakningen av kreditrisker samt omstruktureringen av lån (97).
(132)
Ett antal åtaganden rör bankens affärer med anslutna låntagare. Dessa åtaganden syftar till att säkerställa att banken inte avviker från ansvarsfull bankpraxis vid beviljande eller omstrukturering av lån till sina anställda, chefer och aktieägare samt till offentliga enheter, politiska partier och medieföretag (98).
(133)
Slutligen har Grekland åtagit sig att införa ytterligare begränsningar för banken, såsom ett kupong- och utdelningsförbud, ett förvärvsförbud och ett reklamförbud (99).
(134)
Åtagandena kommer att övervakas fram till den 31 december 2018 av en övervakningsförvaltare.
(135)
När det gäller bankens nuvarande kapitalökning har Grekland, eftersom HFSF spärrar kapitalökningen, gjort ett separat åtagande om att genomföra de åtgärder som föreskrivs i artikel 6a i HFSF:s lag av den 30 mars 2014 i dess ändrade lydelse, en bestämmelse som syftar till att fördela det återstående beloppet av ett kreditinstituts kapitalunderskott till innehavarna av kapitalinstrument och andra efterställda skulder, när så är nödvändigt, innan HFSF ger ett eventuellt kapitaltillskott.
3. BESKRIVNING AV ORSAKERNA TILL ATT FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDEN INLEDDES
3.1 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN
(136)
Den 27 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande för att kontrollera att villkoren i 2008 års bankmeddelande (100) uppfyllts när det gäller lämpligheten, nödvändigheten och proportionaliteten i fråga om den första tillfälliga rekapitalisering som HFSF gjort till förmån för banken (åtgärd B1).
(137)
När det gäller åtgärdens lämplighet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida banken hade vidtagit alla möjliga åtgärder för att undvika ett framtida stödbehov, eftersom stödet gavs efter föregående rekapitalisering och likviditetsstöd och med tanke på den utdragna undsättningsperioden (101). Dessutom var kommissionen inte på det klara med vem som skulle kontrollera banken när den första tillfälliga rekapitaliseringen ersatts med en ständig rekapitalisering (102), eftersom banken kunde komma att kontrolleras av antingen staten eller privata minoritetsägare. I båda fallen angav kommissionen att den ville se till att kvaliteten på bankens förvaltning och särskilt dess låneförfarande inte försämras.
(138)
När det gäller nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen ifrågasatte kommissionen i skäl 66 i förfarandebeslutet avseende Eurobank om alla möjliga åtgärder hade vidtagits för att banken inte skulle behöva stöd igen i framtiden. Eftersom den tillfälliga rekapitaliseringens varaktighet var oviss kunde kommissionen därtill inte avgöra om den var tillräcklig och förenlig med principerna om ersättning och ansvarsdelning enligt reglerna om statligt stöd. Eftersom villkoren för att omvandla den första tillfälliga rekapitaliseringen till en permanent rekapitalisering inte var kända när Eurobank antog beslutet om att inleda förfarandet, kunde kommissionen dessutom inte göra någon bedömning av dessa.
(139)
När det gäller stödets proportionalitet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida skyddsåtgärderna (reklamförbudet, kupong- och utdelningsförbudet, köpoptionsförbudet och återköpsförbudet enligt skäl 71 i förfarandebeslutet avseende Eurobank) var tillräckliga i förhållande till den första tillfälliga rekapitaliseringen. I skäl 72 i nämnda beslut angav kommissionen vidare att snedvridningar av konkurrensen kunde orsakas av bristande regler som hindrar HFSF från att samordna de fyra största grekiska bankerna (dvs. banken, Alpha Bank, NBG och Piraeus) och att det saknas lämpliga skyddsåtgärder för att de inte ska utbyta kommersiellt känslig information. Kommissionen föreslog därför att en övervakningsförvaltare skulle utses som skulle vara fysiskt närvarande i banken.
3.2 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEA PROTON BANK
(140)
Den 26 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att kontrollera huruvida den intervention på 1 122 miljoner euro som gjorts genom HDIGF:s avvecklingplan (åtgärd NP1) samt HFSF:s kapitaltillskott på 250 miljoner euro och övriga kapitaltillskott på upp till totalt 300 miljoner euro (åtgärd NP2) till förmån för Nea Proton Bank, uppfyllde de allmänna förenlighetskraven och kraven i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet (103) och omstruktureringsmeddelandet (104) (återställande av långsiktig lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av stödet till minsta möjliga samt begränsning av snedvridning av konkurrensen).
(141)
När det gäller åtgärdernas lämplighet, angav kommissionen att åtgärderna var lämpliga som undsättningsstöd.
(142)
Beträffande åtgärdernas nödvändighet konstaterade kommissionen att interventionen i HDIGF:s avvecklingsplan var nödvändig till både storlek och form, medan HFSF:s kapitaltillskott bara var nödvändiga till formen. När det gäller storleken på HFSF:s kapitaltillskott, uttryckte kommissionen dock tvivel i skäl 59 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton om huruvida Nea Proton Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och om en fristående omstrukturering var det billigaste alternativet. I skälen 60 och 61 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton fastställde kommissionen vidare att Nea Proton Banks oförmåga att i tillräcklig grad ersätta HFSF:s rekapitalisering gav upphov till tvivel om huruvida banken i grund och botten var bärkraftig och att det därför skapades ett behov av en genomgripande omstrukturering.
(143)
När det gäller åtgärdernas proportionalitet, ansåg kommissionen att åtgärderna var proportionerliga som undsättningsstöd.
(144)
När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten i Nea Proton Bank, uttryckte kommissionen tvivel i skäl 65 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton om huruvida banken skulle kunna bli lönsam på egen hand.
(145)
Kommissionen betvivlade att den föreslagna omstruktureringen var tillräcklig i förhållande till omfattningen av den omstrukturering som krävdes eftersom det inte fanns tillräcklig ersättning.
3.3 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEW TT BANK
(146)
Den 6 maj 2013 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att kontrollera om finansieringen på 4,1 miljarder euro av finansieringsgapet till de verksamheter som överförts från TT Bank till New TT Bank (åtgärd NTT1), kapitaltillskottet på 500 miljoner euro från HFSF till New TT Bank (åtgärd NTT2), kapitaltillskottet på 224,96 miljoner euro i form av preferensaktier enligt de grekiska bankernas stödsystem till TT Bank (åtgärd TT) och interventionen på 0,68 miljarder euro genom HDIGF:s avvecklingsplan för T Banks tillgångar som överförts till TT Bank (åtgärd T) uppfyllde de allmänna förenlighetskriterierna och kraven i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet (återställande av långsiktig lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av stödet till minsta möjliga samt begränsning av snedvridningarna av konkurrensen).
(147)
Kommissionen ansåg att både åtgärd NTT2 och NTT1 var lämpliga och nödvändiga till formen som undsättningsstöd. När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT2 storleksmässigt sett, tvivlade kommissionen på New TT Banks långsiktiga lönsamhet på egen hand och på att en fristående omstrukturering var det enda och billigaste alternativet (105). När det gäller ersättningen för de båda åtgärderna angav kommissionen att åtgärdandet av likviditetsgapet var en definitiv kostnad utan kvittning mot framtida intäkter som skapade ett behov av en genomgripande omstrukturering (106).
(148)
När det gäller de båda åtgärdernas proportionalitet, ansåg kommissionen att åtgärderna NTT2 och NTT1 var proportionerliga som undsättningsstöd på kort sikt. I skäl 79 i förfarandebeslutet avseende New TT begärde dock kommissionen att åtgärder snabbt skulle vidtas för att begränsa negativa spridningseffekter.
(149)
När det gäller förenligheten av åtgärd T, godkände kommissionen denna tillfälligt som undsättningsstöd den 16 maj 2012 i sitt beslut om resolution av T Bank (nedan kallat beslutet om T Bank) (107) men kunde inte ge ett slutgiltigt godkännande av stödet för T Banks verksamhet som överförts till TT Bank. I förfarandebeslutet avseende New TT (108) förlängde kommissionen godkännandet av åtgärden som undsättningsstöd fram till att den fattat ett slutgiltigt beslut om en uppdaterad version av omstruktureringsplanen för TT Bank.
(150)
När det gäller åtgärdernas förenlighet med omstruktureringsmeddelandet, tvivlade kommissionen på att New TT Bank skulle återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand. Denna skepsis grundades på ett begränsat antal av de åtgärder som New TT Bank föreslogs vidta för att generera vinster i framtiden, osäkerheten kring de frivilliga utrangeringssystemen när det gäller timingen och de anställdas godkännandegrad, avsaknaden av ytterligare åtgärder för att minska personalkostnaderna, bristen på åtgärder för att rationalisera nätet av filialer efter förvärvet av T Bank och underlåtenheten att utnyttja potentiella synergieffekter (109).
(151)
I skälen 90 och 91 i förfarandebeslutet avseende New TT, uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de kraftigt minskade räntemarginalerna på existerande inlåning och de ökade lånemarginalerna på nya lån skulle kunna genomföras utan att New TT Bank förlorar en betydande mängd kunder och utan att behöva göra riskfylld utlåning. Dessutom tvivlade kommissionen på att New TT Bank skulle fördubbla sina företagslån som planerat och att man skulle uppnå den omfattande tillväxt i nettoränteintäkter som planerat, med tanke på bristen på sakkunskap.
(152)
I skäl 95 i förfarandebeslutet avseende New TT, ansåg kommissionen därför att återintegreringen av TT Bank i ett större och lönsamt finansiellt företag skulle öka lönsamhetsutsikterna för New TT Bank, eftersom det skulle möjliggöra kostnadsrationalisering, nya priser på inlåning och nya lån samt ett större produktutbud.
(153)
Eftersom New TT Bank hade övertagit den tidigare ekonomiska verksamheten vid TT Bank, och även vid T Bank, inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om huruvida åtgärderna T och TT var en långsiktig lösning på lönsamheten i New TT Bank och uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.
(154)
När det gäller ansvarsfördelningen, ansåg kommissionen att en fristående omstrukturering ökade omstruktureringskostnaderna, och därför betvivlade kommissionen att det statliga stödet var begränsat till vad som var absolut nödvändigt. Kommissionen noterade dessutom att avsaknaden av ersättning skapade ett behov av djupgående omstrukturering, i fråga om såväl lönsamhetsåtgärder som åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen, trots att det fanns en tillräcklig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar, vilken troligen var största möjliga. Kommissionen påpekade även att det faktum att förlusterna till stor del berodde på en skuldnedskrivning till förmån för staten motiverade en lägre ersättning (110).
(155)
När det gäller snedvridningen av konkurrensen noterade kommissionen att det enorma stödbeloppet till TT Bank och verksamheter som överförts från T Bank samt avsaknaden av ersättning krävde en djupgående omstrukturering och minskad marknadsnärvaro från New TT Banks sida. Även om förlusterna främst berodde på innehavet av grekiska statsobligationer, konstaterade kommissionen dessutom att TT Bank hade innehaft fler grekiska statsobligationer än andra grekiska banker i förhållande till sin storlek och att detta var ett tecken på olämpligt risktagande (111). Avslutningsvis konstaterade kommissionen att även om New TT Bank skulle ha i stort sett samma marknadsnärvaro som TT Bank, skulle snedvridningen av konkurrensen bli begränsad med tanke på New TT Banks relativt sett begränsade storlek och avsaknaden av utländsk verksamhet. Kommissionen var dock tveksam till om tillräckliga åtgärder hade vidtagits för att begränsa snedvridningen av konkurrensen och ansåg att ett förbud mot prisledarskap och andra beteendemässiga åtgärder kunde vara nödvändiga (112).
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN
SYNPUNKTER FRÅN EN GREKISK BANK
(156)
Den 3 januari 2013 mottog kommissionen synpunkter från en grekisk bank på förfarandebeslutet avseende Eurobank. Den grekiska banken påpekade att HFSF:s rekapitalisering av grekiska banker i princip var ett välkommet steg mot ett sundare och mer bärkraftigt banksystem och framförde inga invändningar mot rekapitaliseringen av Eurobank.
(157)
Samtidigt som den grekiska banken uttryckte sitt fulla stöd för principen om rekapitalisering av grekiska banker genom HFSF, förväntade den sig att HFSF:s rekapitalisering skulle vara öppen på lika villkor för alla banker som bedriver verksamhet i Grekland, för att minimera snedvridningen av konkurrensen och undvika diskriminering.
5. SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DE FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDENA
5.1 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN
(158)
Den 5 september 2012 lämnade Grekland synpunkter från Greklands centralbank och HFSF om förfarandebeslutet avseende Eurobank.
5.1.1 Synpunkter från Greklands centralbank
(159)
När det gäller lämpligheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen, konstaterade Greklands centralbank att det kapitalbelopp på 18 miljarder euro som HFSF använde för att rekapitalisera de fyra största grekiska bankerna i maj 2012 var mindre än det slutgiltiga belopp som behövdes för att dessa banker gradvis skulle uppnå och bibehålla en kärnprimärkapitalkvot på 10 procent före juni 2012 och en kärnprimärkapitalkvot på 7 procent under ett treårigt scenario med negativ stress. Den noterade också att den första rekapitaliseringen var tillfällig, eftersom rekapitaliseringsprocessen skulle leda till ett ökat aktiekapital vid dessa fyra banker.
(160)
Greklands centralbank konstaterade även att rekapitaliseringen av de största grekiska bankerna utgör en del av en mer långsiktig omstrukturering av den grekiska banksektorn. Den konstaterade att om en bank förblir i privat ägo kommer ledningen med största sannolikhet att förbli densamma, men om en bank blir statsägd (dvs. ägs av HFSF) får HFSF utse en ny ledning som under alla omständigheter kommer att bedömas av Greklands centralbank. Greklands centralbank noterade att den kontinuerligt bedömer företagsstyrningsramen, ledningens lämplighet och riskprofilen för varje bank för att se till att det inte tas överdrivna risker. Den påpekade även att HFSF redan har utsett företrädare i styrelserna vid de rekapitaliserade bankerna.
(161)
Beträffande nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen konstaterade Greklands centralbank att bankens rekapitalisering var begränsad för att man skulle kunna se till att de då gällande lägsta kapitalkraven (på 8 procent) var uppfyllda. Den angav även att den utdragna tiden före rekapitaliseringarna berodde på den kraftiga försämringen av den operativa miljön i Grekland och effekterna av PSI-programmet, komplexiteten i uppgiften i stort och behovet av att maximera privata investerares medverkan till ett ökat aktiekapitaltillskott.
(162)
När det gäller proportionaliteten av den första tillfälliga rekapitaliseringen påpekade Greklands centralbank att man säkerställer ett fullständigt genomförande av den omstruktureringsplan som ska överlämnas till kommissionen genom att upphäva HSFS:s rösträtt, bl.a. om omstruktureringsplanen faktiskt överträds. Greklands centralbank påpekade även att bankens svårigheter inte beror på vare sig en underskattning av riskerna av bankens ledning eller kommersiellt aggressiva åtgärder.
5.1.2 Synpunkter från HFSF
(163)
När det gäller lämpligheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen angav HFSF, i fråga om eventuell statlig inblandning om staten ger betydande statligt stöd genom HFSF och om HFSF har full rösträtt, att de banker som HFSF finansierar inte betraktas som offentliga enheter eller enheter som står under statlig kontroll och att de inte kontrolleras av staten efter att de har rekapitaliserats permanent av HFSF. HFSF påpekade att det rör sig om ett helt oberoende privaträttsligt rättssubjekt med rätt att fatta självständiga beslut. Det är inte underkastat statlig kontroll, i enlighet med artikel 16C punkt 2 i HFSF:s lag, enligt vilken kreditinstitut som HFSF har gett kapitalstöd till inte ingår i den offentliga sektorn. HFSF hänvisade också till sin ledningsstruktur.
(164)
När det gäller HFSF:s inblandning i ledandet av banken konstaterade HFSF att den skulle respektera bankens självständighet och inte hindra dess dagliga ledning eftersom den endast skulle fylla den funktion som fastställts i HFSF:s lag. HFSF angav att det inte skulle finnas något inflytande eller någon samordning från statens sida och att bankens beslut i fråga om utlåningsprocessen (däribland om säkerheter, prissättning och låntagares solvens) skulle fattas utifrån kommersiella kriterier.
(165)
HFSF påpekade att det fastställs lämpliga skyddsåtgärder i HFSF:s lag och det avtal som ingås före tecknandet för att hindra privata aktieägare från att ta överdrivna risker. Med detta avsågs i) utnämnandet av företrädare för HFSF som oberoende, icke verkställande ledamöter i bankens styrelse och deras deltagande i diverse kommittéer, ii) en företagsbesiktning av banken från HFSF:s sida och iii) begränsade röster efter en slutgiltig rekapitalisering tills banken uppfyller villkoren i omstruktureringsplanen.
(166)
Beträffande nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen och särskilt nivån på ersättningen för stödet, uppgav HFSF att ersättning hade avtalats med företrädare för kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Internationella valutafonden (IMF). När det gäller den överenskomna nivån tog man hänsyn till att den första tillfälliga rekapitaliseringen skulle omvandlas till en permanent rekapitalisering före den 30 september 2012, en tidsgräns som fastställdes i mars 2012 i memorandumet mellan kommissionen, ECB och IMF samt Grekland.
(167)
När det gäller proportionaliteten i den första tillfälliga rekapitaliseringen, konstaterade HFSF att de vidtagna åtgärderna, t.ex. de som anges i skäl 165 i detta beslut, utgör tillräckliga skyddsåtgärder med tanke på de enorma stödbelopp som mottagits och den utdragna undsättningsperioden. HFSF uppgav vidare att lämpliga åtgärder har vidtagits för att se till att banker i vilka HFSF är delaktig inte utbyter kommersiellt känslig information sinsemellan. Sådana åtgärder inbegriper utnämnandet av olika företrädare från HFSF till dessa banker, uppdrag som ges till dessa företrädare särskilt för att skydda sig mot att information utbyts mellan olika företrädare och tydliga interna instruktioner till dessa tjänstemän om att inte överföra kommersiellt känslig information från bankerna. Dessutom angav HFSF att den inte utövar sina rättigheter i förhållande till banker på ett sätt som kan förhindra, begränsa, snedvrida eller avsevärt minska eller hindra en effektiv konkurrens. Slutligen påpekade HFSF att styrelseledamöterna och de anställda omfattas av stränga sekretessregler och förvaltaruppdrag samt bestämmelser om tystnadsplikt med avseende på verksamheten.
5.2 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEA PROTON BANK
(168)
Den 5 september 2012 framförde Grekland synpunkter från Greklands centralbank och HFSF på förfarandebeslutet avseende Nea Proton.
5.2.1 Synpunkter från Greklands centralbank
(169)
Greklands centralbank konstaterade att Nea Proton Bank, i egenskap av ett kreditinstitut som ägs av HFSF, inte kunde tillhandahålla en mer långsiktig verksamhetsplan på egen hand. Dessutom noterade Greklands centralbank att den noggrant följer genomförandet av den verksamhetsplan som HFSF utarbetat för Nea Proton Bank och som överlämnats till kommissionen för att säkerställa att Nea Proton Bank skulle kunna säljas inom den tid som föreskrivs i lag.
(170)
När det gäller den ökade lönsamheten påpekade Greklands centralbank att den största delen av ökningen förväntades ske under 2013 (när nettoränteintäkterna förväntades öka till 55,3 miljoner euro jämfört med 22,7 miljoner euro år 2012), att den huvudsakligen skulle bero på minskningen av de totala räntekostnaderna och att den skulle vara följden av två faktorer: en förlängning av tidsbunden inlåning som tidigare gett hög avkastning till bättre villkor och en minskning med 30 procent av det totala utestående beloppet för inlåning under det första halvåret 2012. Dessutom underströk Greklands centralbank att nettoränteintäkterna från 2013 skulle utvecklas på ett smidigt sätt och inte ge upphov till några tvivel om Nea Proton Banks förmåga att nå målet.
5.2.2 Synpunkter från HFSF
(171)
När det gäller nödvändigheten av åtgärderna till förmån för Nea Proton Bank, konstaterade HFSF att Greklands centralbank är den myndighet som ska besluta om en eventuell resolutionsåtgärd och att HFSF tillfört det minimikapital som krävs för regleringsändamål.
(172)
När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten hos Nea Proton Bank, hänvisade HFSF till resolutionsramen enligt vilken HFSF tvingades sälja Nea Proton Bank inom en tvåårsperiod och höll med kommissionen om att Nea Proton Bank skulle kunna ingå i en större och lönsam enhet. Även om omstruktureringsplanen för Nea Proton Bank baserades på en ”fristående” modell, förklarade HFSF att syftet var att underlätta försäljningen av banken genom att göra den mer attraktiv för investerare och förbättra dess finansiella resultat. HFSF påpekade att kapitaltillskotten innebar att Nea Proton Bank kunde respektera en minsta kapitaltäckningsgrad men också förbättra sin finansiella situation och attraktionskraft för en eventuell framtida sammanslagning med andra mindre banker. HFSF noterade också att det extra kapitaltillskottet hade behövts för att täcka kreditförluster i samband med PSI-programmet och de ökade reserveringarna för lån.
(173)
HFSF påpekade att Nea Proton Bank hade förbättrat sin finansieringskostnad och inlåningslojalitet. Nea Proton Banks beroende av Eurosystemet minskade under 2012 och dess likviditetsställning hade förbättrats. Det extra kapitaltillskottet hade bidragit till att sänka räntorna på inlåning och förbättra räntemarginalerna. Nea Proton Bank hade redan ändrat priserna på delar av sin låneportfölj, med hjälp av riskbaserad prissättning med räntesatser som var klart högre än finansieringskostnaderna. Dessutom skulle den planerade tillväxten i nettoränteintäkterna ske med en försiktig expansion på företagsmarknaden och genom en förbättrad portföljkvalitet.
(174)
HFSF konstaterade att Nea Proton Bank hade minskat sina verksamhetskostnader avsevärt 2012, att dess två dotterbolag skulle upphöra med sin verksamhet, att dess deltagande i försäkringsmäklarbranschen hade minskat kraftigt och att den skulle lägga ner sin verksamhet inom fastighetsbranschen.
(175)
Avslutningsvis noterade HFSF att snedvridningen av konkurrensen skulle vara begränsad med tanke på den obetydliga andelen av Nea Proton Banks totala banktillgångar i Grekland och det faktum att ingen aggressiv inlåning övervägdes.
5.3 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEW TT BANK
(176)
Den 19 juli 2013 framförde finansministeriet synpunkter på förfarandebeslutet avseende New TT.
(177)
När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT1 tillade finansministeriet att det exakta värdet av de tillgångar och skulder som överförts till New TT Bank hade fastställts på grundval av de externa revisorernas rapport i enlighet med artikel 63E punkt 6 i lag 3601/2007.
(178)
När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT2 angav finansministeriet att det i det andra anpassningsprogrammet för Grekland (Second Review - May 2013) ställdes krav på att New TT Bank skulle säljas till tredje part före den 15 juli 2013.
(179)
Beträffande ersättningen för åtgärderna NTT1 och NTT2, konstaterade finansministeriet att HFSF, som skulle åtgärda likviditetsgapet i HDIGF:s ställe före den 31 december 2013, erhåller en förmånsrätt framför andra oprioriterade fordringsägare i händelse av likvidation av återstående tillgångar i TT Bank och att endast krav från anställda på att få tillbaka 50 procent av sin ersättning prioriteras framför HFSF:s fordringar. Därför konstaterade finansministeriet att likvidationen av dessa tillgångar främst kommer att gynna HFSF och därigenom kommer att minska kostnaderna för staten.
(180)
När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten för New TT Bank, konstaterade finansministeriet att New TT Bank, i egenskap av ett mellanliggande kreditinstitut, måste säljas inom två år från inrättandet, i enlighet med artikel 63E i lag 3601/2007. Försäljningen av New TT Bank skulle, i enlighet med memorandumet från maj 2013, ha slutförts senast den 15 juli 2013 för att säkerställa den långsiktiga lönsamheten i verksamheten.
6. BEDÖMNING AV STÖDET SOM HÄNFÖR SIG TILL FÖRVÄRVADE FÖRETAG
6.1 BEDÖMNING AV STÖDET SOM HÄNFÖR SIG TILL NEA PROTON BANK
6.1.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp
(181)
Kommissionen måste fastställa förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Enligt denna bestämmelse innebär statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, oavsett slag, och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
6.1.1.1 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats enligt stödsystemet för de grekiska bankerna (åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3)
(182)
Kapitaltillskottet på 80 miljoner euro från den grekiska staten till Proton Bank i maj 2009 (åtgärd Pr1), de grekiska statspapper på 78 miljoner euro som Proton Bank erhöll i april 2009 (åtgärd Pr2) och de statliga garantier som lämnades till Proton Bank för utfärdande av obligationer till ett nominellt värde av 149,4 miljoner euro i juli 2010 (åtgärd Pr3) beviljades inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna (113). I beslutet om godkännande av nämnda system slog kommissionen fast att de åtgärder som beviljas inom ramen för systemet skulle utgöra statligt stöd.
(183)
Såsom anges i skäl 38 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton, ombesörjer Nea Proton Bank den ekonomiska verksamhet som bedrivits av Proton Bank. Åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 har gynnat Nea Proton Bank, eftersom de har bidragit till stabilisering och bibehållande av den ekonomiska verksamhet som överförts till denna och som i annat fall inte skulle finnas längre. Kommissionen anser därför att åtgärderna har gynnat den ekonomiska verksamhet som överförts till Nea Proton Bank.
6.1.1.2 Förekomst av stöd i åtgärdandet av likviditetsgapet i Nea Proton Bank (åtgärd NP1)
(184)
Redan i skälen 31-37 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton slår kommissionen fast att åtgärd NP1, interventionen genom HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan, för att åtgärda likviditetsgapet, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I skäl 38 i samma beslut betraktar kommissionen Nea Proton Bank som den ekonomiska förmånstagaren av denna åtgärd eftersom Nea Proton Bank ombesörjer den ekonomiska verksamhet som bedrivits av Proton Bank och som fortfarande finns tack vare det erhållna stödet.
6.1.1.3 Förekomst av stöd i det ursprungliga aktiekapitaltillskottet från HFSF och ytterligare aktiekapitaltillskott från denna fond år 2012 (åtgärd NP2)
(185)
Redan i skälen 41-43 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton slår kommissionen fast att HFSF:s kapitaltillskott på 250 miljoner euro och det ytterligare kapitaltillskott som planerades när beslutet fattades, vilka uppgår till sammanlagt 300 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Såsom anges i skäl 93 i detta beslut bidrog HFSF till slut med ytterligare 265 miljoner euro år 2012, av ett eventuellt kompletterande kapital på 300 miljoner euro, vilket innebär att det totala rekapitaliseringsstödet år 2011 och 2012 utgjorde 515 miljoner euro (åtgärd NP2).
6.1.1.4 Förekomst av stöd i form av kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank före avyttringen till banken (NP3)
(186)
Kommissionen anser att kapitaltillskottet från HFSF till Nea Proton Bank före avyttringen till banken, vilket uppgick till 395 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(187)
Kapitaltillskottet gavs av HFSF, en enhet som har inrättats och finansieras av Grekland för att stödja bankerna, med hjälp av statliga medel. Dessutom är åtgärden av selektiv karaktär eftersom kapitaltillskottet enbart gynnar Nea Proton Bank.
(188)
Vidare innebär interventionen en klar fördel för Nea Proton Bank, eftersom banken på så sätt kan fortsätta bedriva sin bankverksamhet. Utan kapitaltillskottet skulle Nea Proton Bank, som hade ett mycket negativt kapital, ha gått i konkurs. Under sådana omständigheter skulle det ha varit omöjligt att sälja Nea Proton Bank och införliva denna i en större enhet. Vidare är kapitaltillskottet inte förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Tvärtom gjorde rekapitaliseringen på 395 miljoner euro det möjligt att sälja Nea Proton Bank för 1 euro. En privat investerare skulle ha valt att inte gå vidare med rekapitaliseringen och låta Nea Proton Bank gå i konkurs och på så sätt spara 395 miljoner euro.
(189)
Nea Proton Bank konkurrerar med andra banker, även dotterbolag till utländska banker, som är verksamma i Grekland eller kan vara intresserade av att komma in på den grekiska marknaden. Kapitaltillskottet påverkar därför handeln mellan medlemsstaterna och kan snedvrida konkurrensen.
(190)
Kommissionen drar därför slutsatsen att kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
Stödmottagaren av åtgärd NP3
(191)
Såsom redan förklarats i skäl 188 betraktar kommissionen Nea Proton Bank som mottagare av kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank, eftersom stödet har möjliggjort fortsatt ekonomisk verksamhet vid banken.
(192)
När det gäller frågan om huruvida försäljningen av Nea Proton Bank medför statligt stöd till banken, måste kommissionen bedöma om vissa krav är uppfyllda i linje med punkt 49 i 2008 års bankmeddelande. Den måste särskilt undersöka i) om försäljningen skedde på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, ii) om försäljningen skedde på marknadsvillkor och iii) om finansinstitutet eller staten maximerat försäljningspriset av berörda tillgångar och skulder.
(193)
Banken förvärvade aktierna i Nea Proton Bank, eftersom den lämnade in det enda giltiga anbudet inom ramen för ett icke-diskriminerande anbudsförfarande som var öppet för andra banker och finansinstitut. HFSF:s finansiella rådgivare kontaktade ett stort antal banker, finansinstitut och investerare, och endast fyra visade intresse av att köpa Nea Proton Bank, varav endast två, dvs. banken och en hedgefond (114), inlämnade slutliga anbud. Bankens anbud var det enda som motsvarade HFSF:s följebrev (process letter).
(194)
Eftersom den finansiella rådgivaren kontaktade ett stort antal banker och på förhand hade fastställt de krav och den tidsfrist som anbudet skulle respektera för att vara giltigt, anser kommissionen att anbudsförfarandet var öppet och icke-diskriminerande. Kommissionen drar därför slutsatsen att upphandlingsförfarandet gör det möjligt att utesluta förekomsten av stöd till köparen.
(195)
Banken betalade ersättningen på en euro och HFSF åtog sig att rekapitalisera Nea Proton Bank före avyttringen. Det negativa försäljningspriset (med tanke på att Nea Proton Bank rekapitaliserades strax före försäljningen) utesluter inte att försäljningspriset motsvarar företagets marknadsvärde (115) eftersom Nea Proton Banks egna kapital var klart negativt och att företaget förväntades notera ytterligare förluster. Kommissionen har ingen anledning att tro att anbudet och det pris som betalats inte återspeglade marknadspriset på företaget. I linje med punkt 49 i 2008 års bankmeddelande, punkt 20 i omstruktureringsmeddelandet och sin egen beslutspraxis (116), drar kommissionen därför slutsatsen att försäljningspriset motsvarade marknadspriset och att stödet till banken kan uteslutas.
6.1.1.5 Slutsats om förekomsten av och det totala beloppet mottaget stöd
(196)
På grundval av skälen 182-190 anser kommissionen att åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3, NP1, NP2 och NP3 uppfyller villkoren i artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd. När det gäller åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 drar kommissionen slutsatsen att eftersom de har bidragit till att verksamheten vid Proton Bank, som sedan överfördes till Nea Proton Bank, har kunnat fortsätta bedrivas kan de också anses gynna Nea Proton Bank som nu ombesörjer nämnda verksamhet. Såsom anges redan i skäl 184 är mottagaren av åtgärd NP1 Nea Proton Bank, som ombesörjer Proton Banks överförda verksamhet. Dessutom är Nea Proton Bank också mottagare av åtgärderna NP2 och NP3.
(197)
Kommissionen drar därför slutsatsen att Nea Proton Banks verksamhet har mottagit statligt stöd i form av ett kapitaltillskott på 2 111,6 miljoner euro (åtgärderna Pr1, NP1, NP2 och NP3) vid sidan av statliga garantier på 149,4 miljoner euro (åtgärd Pr3) och grekiska statspapper på 78 miljoner euro (åtgärd Pr2), vilket sammanfattas i tabell 9.
Tabell 9
Översikt över det totala stödet till Proton Bank och Nea Proton Bank
Stödmottagare
Åtgärd
Stödtyp
Stödbelopp (i miljoner euro)
Proton Banks verksamhet
Pr1
Rekapitalisering
80
Nea Proton Banks verksamhet
NP1
Finansiering av likviditetsgapet från PB till NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalisering
515
NP3
Rekapitalisering
395
Totalt beviljat kapitalstöd
2 111,6
Stödmottagare
Åtgärd
Stödtyp
Proton Banks verksamhet
Pr2
Obligationslån
78
Pr3
Garanti
149,4
Totalt beviljat likviditetsstöd
227,4
6.1.2 Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet
(198)
Enligt artikel 107.3 b i fördraget har kommissionen befogenhet att besluta att stödet är förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.
(199)
Kommissionen är medveten om att den globala finanskrisen kan innebära stora störningar i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja bankerna kan avhjälpa en sådan störning. Detta har bekräftats i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet. Med hänsyn till det återigen spända läget på finansmarknaderna anser kommissionen att villkoren för att kunna godkänna stöd baserat på artikel 107.3 b i fördraget fortfarande är uppfyllda. Kommissionen bekräftade denna uppfattning genom att anta 2011 års förlängningsmeddelande (117) och 2013 års bankmeddelande (118).
(200)
Vad gäller den grekiska ekonomin har kommissionen, i sina beslut om godkännande och förlängning av stödsystemet för de grekiska bankerna liksom godkännanden av statliga stödåtgärder som Grekland beviljat enskilda banker (119), erkänt att det finns en risk för allvarlig störning i den grekiska ekonomin och att statligt stöd till bankerna är lämpligt för att avhjälpa dessa störningar. Den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärder bör därför vara artikel 107.3 b i fördraget.
(201)
För att ett stöd ska vara förenligt, enligt artikel 107.3 b i fördraget, måste det uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna:
a) Lämplighet: Stödet måste vara välriktat för att effektivt kunna uppnå syftet att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin. Så skulle inte vara fallet om åtgärden inte är lämplig för att avhjälpa störningen.
b) Nödvändighet: Stödåtgärden måste vara nödvändig för att uppnå målet, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning. Stödet måste därför begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå målet och ges i en form som är mest lämpad för att avhjälpa störningen.
c) Proportionalitet: De gynnsamma effekterna av åtgärden måste stå i lämplig proportion till snedvridningen av konkurrensen så att snedvridningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med åtgärden.
(202)
Under finanskrisen har kommissionen utvecklat kriterier för olika typer av stödåtgärder. Principer för bedömning av stödåtgärder fastställdes i 2008 års bankmeddelande.
(203)
Rekapitaliseringsmeddelandet (120) innehåller ytterligare vägledning om storleken på den ersättning som krävs för statliga kapitaltillskott.
(204)
Avslutningsvis har kommissionen förklarat i omstruktureringsmeddelandet (121) hur den kommer att bedöma omstruktureringsplaner. I sin bedömning av omstruktureringsplanen för banken enligt omstruktureringsmeddelandet kommer kommissionen att beakta alla de åtgärder som anges i tabell 7.
6.1.3 Bedömning av stödåtgärdernas förenlighet med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
6.1.3.1 Förenligheten av åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 med 2008 års bankmeddelande
(205)
Åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 beviljades inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna. De åtgärder som ingår i detta system har redan bedömts vara förenliga med den inre marknaden enligt kommissionens beslut av den 19 november 2008.
6.1.3.2 Förenligheten av åtgärderna NP1 och NP2 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(206)
Kommissionen godkände åtgärderna NP1 och NP2 som undsättningsstöd i förfarandebeslutet avseende Nea Proton. Såsom anges i skäl 142 uttryckte emellertid kommissionen farhågor om nödvändigheten av stödbeloppet i åtgärd NP2 och om huruvida Nea Proton Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och ifrågasatte därför om alternativet med bevarad självständighet vore det billigaste tillgängliga alternativet. Frågorna behandlades vid försäljningen av Nea Proton Bank till banken den 15 juli 2013. Eftersom Nea Proton Bank såldes genom ett öppet, insynsvänligt och icke-diskriminerande förfarande till banken, anses den ersättning som banken betalade vara marknadspriset. Det kapital som staten investerade före försäljningen var därför nödvändigt för en framgångsrik försäljning. Integrationen av Nea Proton Bank i bankens verksamhet kommer att lösa de långsiktiga lönsamhetsproblemen med Nea Proton Bank, mot bakgrund av den omstruktureringsplan som banken inlämnat till kommissionen.
6.1.3.3 Förenligheten av åtgärd NP3 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
6.1.3.3.1 Lämplighet
(207)
När det gäller lämpligheten av åtgärd NP3, dvs. HFSF:s kapitaltillskott på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank före försäljningen till banken, anser kommissionen att åtgärden är lämplig eftersom den bidrog till att hålla Nea Proton Banks verksamhet vid liv. Verksamheten skulle inte ha kunnat fortsätta utan stöd från HFSF, eftersom Nea Proton Bank hade ett negativt eget kapital vid tidpunkten för försäljningen till banken och fortsatte att notera förluster. Ingen bank skulle ha köpt Nea Proton Bank utan en föregående rekapitalisering. Åtgärden säkerställer därför att den finansiella stabiliteten i Grekland upprätthålls. På grundval av detta konstaterar kommissionen att åtgärden är lämplig som undsättningsstöd.
6.1.3.3.2 Nödvändighet
(208)
Enligt 2008 års bankmeddelande måste stödåtgärden vara nödvändig för att uppnå målet med åtgärden, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning. Det innebär att ett kapitaltillskott måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå detta mål.
(209)
Såsom Greklands centralbank angav i sin skrivelse av den 19 juli 2013, skulle Nea Proton Bank, om den hade tvingats i likvidation, ha kunnat orsaka spridning och därmed ge upphov till en ny systemkris och undergräva den tilltro som nyligen hade återskapats till banksystemet efter rekapitaliseringsprocessen. Kommissionen anser att dessa aspekter när det gäller den finansiella stabiliteten stöder nödvändigheten av åtgärd NP3.
(210)
När det gäller interventionens omfattning fastställdes beloppet på 395 miljoner euro genom ett öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande. Banken hade genomfört en förvärvsutredning av Nea Proton Bank. Bankens anbud, som innebar en rekapitalisering på 395 miljoner euro före förvärvet av Nea Proton Bank, var beräknat så att det skulle uppfylla minimikapitalkravet på 9 procent och möjliggöra avsättningar på ytterligare 119 miljoner euro på grund av förväntade kreditförluster och förväntade förluster före skatt fram till 2016. Kommissionen konstaterar följaktligen att stödet på 395 miljoner euro var nödvändigt.
(211)
När det gäller återbetalningen av stödet kommer HFSF inte att återkräva några pengar eftersom försäljningspriset har fastställts till en euro. Ersättningen ska betraktas som ett bidrag. Såsom anges i punkt 44 i rekapitaliseringsmeddelandet kan otillräcklig ersättning för en rekapitalisering endast godtas när det rör sig om nödlidande banker som inte kan betala någon ersättning. Kommissionen anser att så är fallet för Nea Proton Bank. Avsaknaden av ersättning medför ett behov av en genomgripande omstrukturering, i linje med rekapitaliseringsmeddelandet.
(212)
Sammanfattningsvis är åtgärden nödvändig eftersom undsättningsstödet, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning, är nödvändigt för att nå målet att begränsa störningar i det grekiska banksystemet och i ekonomin som helhet.
6.1.3.3.3 Proportionalitet
(213)
Kommissionen noterar att den ekonomiska verksamheten vid Nea Proton Bank överfördes till banken efter att banken slogs samman genom absorption med Nea Proton Bank. Det faktum att stödet räddar den ekonomiska verksamheten skulle teoretiskt sett kunna medföra en snedvridning av konkurrensen. Kommissionen noterar dock Nea Proton Banks ringa storlek och försäljningen där konkurrenterna hade möjlighet att lägga bud på Nea Proton Bank. Dessutom kommer den ekonomiska verksamheten vid Nea Proton Bank att integreras helt med bankens verksamhet omedelbart efter övergången och upphöra som en separat ekonomisk verksamhet eller konkurrent. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet inte leder till otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
6.1.3.3.4 Slutsats om förenligheten av åtgärd NP3 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(214)
Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärd NP3 är lämplig, nödvändig och, mot bakgrund av den omfattande omstrukturering som planerats för den bank där den ekonomiska verksamheten i Nea Proton Bank finns nu, är proportionerlig i förhållande till det eftersträvade målet.
6.1.4 Stödåtgärdernas förenlighet med omstruktureringsmeddelandet
(215)
I skälen 60, 61, 78 och 79 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank i fråga om åtgärderna NP1 och NP2 konstaterade kommissionen att Nea Proton Bank förmodligen inte skulle kunna ersätta det statliga stöd som företaget fått och betonade att avsaknaden av ersättning skapade ett behov av en genomgripande omstrukturering. När det gäller ersättningen av åtgärd NP3 konstaterade kommissionen i skäl 211 att HFSF inte kommer att återvinna de 395 miljoner euro som investerades strax före försäljningen (åtgärd NP3), eftersom försäljningspriset för Nea Proton Bank har fastställts till en euro. Dessutom kommer inte Grekland att återvinna någon del av de preferensaktier som utfärdades till landet i maj 2009, eftersom aktiefordringarna för dessa kvarstod i Proton Bank som tvingats till likvidation. Kommissionen drar därför slutsatsen att avsaknaden av ersättning skapar ett behov av djupgående omstrukturering, såväl i fråga om lönsamhetsåtgärder som i fråga om åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.
6.1.4.1 Långsiktig lönsamhet i Nea Proton Banks verksamhet genom försäljning
(216)
Punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet föreskriver att om det inte är troligt att ett kreditinstitut i svårigheter kan återställa sin långsiktiga lönsamhet bör en avveckling under ordnade former eller utauktionering övervägas. Medlemsstaterna bör därför uppmuntra att icke-lönsamma aktörer avvecklas och samtidigt tillåta att avvecklingsprocessen sker inom en lämplig tidsram som bevarar den finansiella stabiliteten.
(217)
I förfarandebeslutet avseende Nea Proton hyste kommissionen allvarliga tvivel om huruvida Nea Proton Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och påpekade de synergieffekter som skulle kunna uppnås genom dess integrering i en större ekonomisk enhet.
(218)
I punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet klargörs det i detta avseende att ”försäljning av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut kan bidra till att återställa den långsiktiga lönsamheten, om köparen är lönsam och klarar av att överta den nödlidande banken, och till att återupprätta förtroendet på marknaden”. I enlighet med memorandumet krävs det dessutom en ytterligare konsolidering av banksektorn och att HFSF säljer Nea Proton Bank före den 15 juli 2013.
(219)
Såsom anges i punkt 7.5.2, kan banken betraktas som en lönsam enhet tack vare omstruktureringsplanen. Det faktum att verksamheten i Nea Proton Bank har överförts till banken innebär därför att dess långsiktiga lönsamhet kan återställas. Det faktum att Nea Proton Bank är helt integrerad i banken och försvinner som en fristående konkurrent utgör dessutom en genomgripande omstrukturering, vilket krävs i och med den otillräckliga ersättningen av det statliga stödet.
6.1.4.2 Eget bidrag och ansvarsfördelning
(220)
I förfarandebeslutet avseende Nea Proton uttryckte kommissionen tvivel om huruvida omstruktureringskostnaderna var begränsade till vad som var absolut nödvändigt. Dessa tvivel uppstod till följd av konstaterandet att Nea Proton Bank inte kunde återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand utan att ådra sig stora kostnader. Det faktum att Nea Proton Bank har integrerats i banken, som är en större enhet med såväl it- som riskhanteringsstruktur, stillar denna oro. Försäljningen till banken innebär att omstruktureringskostnaderna begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
(221)
När det gäller bidraget till omstruktureringskostnaderna från aktieägare och innehavare av efterställda lån, fastställde kommissionen redan i skäl 77 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton att aktieägare och innehavare av efterställda lån inte skulle överföras till Nea Proton Bank utan vara kvar i Proton Bank, dvs. den enhet som tvingats i likvidation. Kommissionen ansåg därför att det uppnåddes en tillräcklig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar.
6.1.4.3 Åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen
(222)
När det gäller åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen föreskrivs i punkt 30 i omstruktureringsmeddelandet följande: ”Kommissionen grundar sin bedömning av behovet av sådana åtgärder på storleken, omfattningen och räckvidden på den verksamhet som den berörda banken skulle ha efter genomförandet av en trovärdig omstruktureringsplan […]. Valet av typ och form av sådana åtgärder kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den marknad eller de marknader där den stödmottagande banken kommer att bedriva sin verksamhet.”
(223)
När det gäller det beviljade stödbeloppet noterar kommissionen det totala stöd som erhållits i form av kapital på 2 111,6 miljoner euro (Pr1, NP1, NP2 och NP3) vid sidan av statligt stöd i likvida medel på 149,4 miljoner euro (Pr3) och grekiska statspapper på 78 miljoner euro (Pr2). Åtgärd Pr1 motsvarade 4,6 procent av Proton Banks riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. Åtgärd NP1, dvs. finansieringen av likviditetsgapet från verksamhetsöverföringen från Proton Bank till Nea Proton Bank, motsvarade omkring 36 procent av de riskvägda tillgångarna för Proton Bank i slutet av 2010 eller 84 procent av de riskvägda tillgångarna för Nea Proton Bank vid tidpunkten för dess upprättande. Det ursprungliga aktiekapitaltillskottet från HFSF till Nea Proton Bank, vilket var en del av åtgärd NP2, motsvarade cirka 18,8 procent av den senares riskvägda tillgångar vid tidpunkten för dess upprättande. De ytterligare kapitaltillskotten, som var en del av åtgärd NP2, motsvarade cirka 34,2 procent av Nea Proton Banks riskvägda tillgångar (baserat på uppgifter från den 31 december 2012 (122)). Såsom anges i skäl 80 i förfarandebeslutet avseende New Proton, utgjorde åtgärderna NP1 och NP2 mer än 50 procent av Proton Banks riskvägda tillgångar eller mer än 130 procent av Nea Proton Banks riskvägda tillgångar. Aktiekapitaltillskottet före försäljningen till banken, dvs. åtgärd NP3, motsvarade cirka 48,7 procent av Nea Proton Banks riskvägda tillgångar (baserat på uppgifter från den 31 maj 2013). Sådana stödbelopp i kombination med avsaknaden av ersättning kräver en kraftigt minskad marknadsnärvaro från stödmottagarens sida.
(224)
När det gäller den marknad som Nea Proton Bank var verksam på, påpekade kommissionen i skäl 82 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton att Proton Bank var en mycket liten bank (med en marknadsandel på ungefär 1 procent av de grekiska bankernas totala tillgångar) och att de tillgångar och skulder som överfördes från Proton Bank till Nea Proton Bank därför var relativt små jämfört med storleken på det grekiska banksystemet. Kommissionen drog därför slutsatsen att snedvridningen av konkurrensen till följd av stödet till Nea Proton Bank kunde anses vara begränsad, trots det exceptionellt stora stödbeloppet.
(225)
Dessutom fick konkurrenter erbjudande om att förvärva verksamheten i Nea Proton Bank genom en öppen auktion. Efter försäljningen upphörde Nea Proton Bank som en fristående konkurrent eftersom den hade integrerats helt med banken.
(226)
Kommissionen drar slutsatsen att det - med tanke på Nea Proton Banks ringa storlek, den öppna försäljningen och det faktum att Nea Proton Bank inte kommer att finnas kvar som en fristående konkurrent - inte finns någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen, trots det enorma stödbeloppet och avsaknaden av ersättning.
6.1.4.4 Slutsats om förenligheten med omstruktureringsmeddelandet
(227)
På grundval av den analys som görs i skälen 216-226, drar kommissionen slutsatsen att försäljningen av Nea Proton Bank och dess integrering i banken säkerställer Nea Proton Banks långsiktiga lönsamhet samt det faktum att stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och att det inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
(228)
Alla de åtgärder som anges i tabell 7 bör därför förklaras förenliga med den inre marknaden.
6.2 BEDÖMNING AV STÖDET SOM HÄNFÖR SIG TILL NEW TT BANK
6.2.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp
(229)
Kommissionen måste bedöma om stödåtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
6.2.1.1 Förekomst av stöd i åtgärdandet av likviditetsgapet i T Banks överförda tillgångar och skulder (åtgärd T)
(230)
Redan i skälen 26-32 i förfarandebeslutet avseende T Bank slår kommissionen fast att åtgärd T, dvs. interventionen genom HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan för att åtgärda likviditetsgapet mellan de tillgångar och skulder som överförts till TT Bank, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I skäl 33 i detta beslut ansåg kommissionen att den ekonomiska verksamhet vid T Bank som överfördes till TT Bank var en mottagare av statligt stöd, eftersom den fortsatte att existera tack vare det stöd som mottagits.
6.2.1.2 Förekomst av stöd i den rekapitalisering som beviljats inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden till TT Bank (åtgärd TT)
(231)
Kapitaltillskottet på 224,96 miljoner euro från den grekiska staten till TT Bank (åtgärd TT) beviljades enligt den rekapitaliseringsåtgärd som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna (123). I beslutet om godkännande av nämnda system drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som beviljas inom ramen för systemet skulle utgöra statligt stöd. Åtgärd TT utgjorde därför stöd till TT Bank.
(232)
Såsom kommissionen påpekade i skäl 98 i förfarandebeslutet avseende New TT, ombesörjer New TT Bank den ekonomiska verksamhet som tidigare utförts inom TT Bank, inbegripet T Bank.
6.2.1.3 Förekomst av stöd i åtgärdandet av likviditetsgapet i New TT Bank (åtgärd NTT1)
(233)
Redan i skälen 53-57 i förfarandebeslutet avseende New TT slår kommissionen fast att åtgärd NTT1, dvs. interventionen genom HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan för att åtgärda likviditetsgapet i New TT Bank, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I skäl 54 i samma beslut betraktar kommissionen New TT Bank som den ekonomiska förmånstagaren eftersom New TT Bank ombesörjer den ekonomiska verksamhet som bedrivits av TT Bank och som fortfarande finns tack vare det erhållna stödet.
6.2.1.4 Förekomst av stöd i det ursprungliga aktiekapitaltillskottet (åtgärd NTT2)
(234)
Redan i skälen 49-52 i förfarandebeslutet avseende New TT slår kommissionen fast att åtgärd NTT2, dvs. aktiekapitaltillskottet från HFSF på 500 miljoner euro till förmån för New TT Bank, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
6.2.1.5 Förekomst av stöd till banken som köpare av New TT Bank
(235)
Banken förvärvade aktierna i New TT Bank inom ramen för ett öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande. Enligt uppgifter från de grekiska myndigheterna den 15 juli 2013, kontaktade en finansiell rådgivare ett stort antal utländska och grekiska banker och investerare och endast de fyra största grekiska bankerna inlämnade slutliga anbud. Det faktum att den finansiella rådgivaren kontaktade ett stort antal banker innebär att kommissionen kan dra slutsatsen att anbudsförfarandet var öppet och icke-diskriminerande. Bankens anbud ansågs vara det bästa med tanke på den mängd och typ av ersättning som erbjöds.
(236)
Närmare bestämt gick banken med på att betala HFSF totalt 681 miljoner euro i form av nyemitterade stamaktier. Det näst högsta anbudet hade ett anbudspris på 500 miljoner euro kontant. Det var således 26,58 procent lägre än erbjudandet från banken. Enligt skrivelsen från Greklands centralbank av den 8 juli 2013 kunde ett anbudspris kontant från en inhemsk bank inte beaktas i den mån som det fortfarande var beroende av finansiering från Eurosystemet och särskilt inte om företaget fick akut likviditetsstöd. Det näst högsta anbudet uppfyllde därför inte Greklands centralbanks krav.
(237)
Det bör också noteras att det i försäljningskontraktet föreskrevs att HFSF skulle få 1 418,75 miljoner nya stamaktier i banken till ett anbudspris på 0,48 euro per aktie (124). HFSF:s aktieinnehav i banken ökade från 93,55 till 95,23 procent.
(238)
Kommissionen drar därför slutsatsen att förvärvet inte utgör stöd till köparen.
6.2.1.6 Slutsatser om förekomsten av stöd
(239)
På grundval av ovanstående anser kommissionen att åtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2 alla utgör statligt stöd. När det gäller åtgärd T drar kommissionen slutsatsen att stödet gynnade T Banks verksamhet eftersom denna överfördes till TT Bank och senare till New TT Bank. När det gäller åtgärd TT drar kommissionen slutsatsen att den gynnade TT Banks verksamhet som överfördes till New TT Bank. Stödmottagaren för åtgärderna NTT1 och NTT2 är New TT Bank.
(240)
Kommissionen drar därför slutsatsen att T Banks ekonomiska verksamhet har gynnats av rekapitaliseringsstödet på 677 miljoner euro eftersom den ombesörjdes av TT Bank och senare av New TT Bank, medan TT Banks verksamhet som ombesörjts av New TT Bank har gynnats av statligt stöd i form av ett kapitaltillskott på 4 457,96 miljoner euro (åtgärderna TT, NTT1 och NTT2).
Tabell 10
Översikt över det totala stödet till T Bank, TT Bank och New TT Bank
Stödmottagare
Åtgärd
Varuslag
Stödbelopp (i miljoner euro)
T Banks verksamhet
T
Finansiering av likviditetsgapet från T till TT
677
TT Banks verksamhet
TT
Rekapitalisering
224,96
New TT Banks verksamhet
NTT1
Finansiering av likviditetsgapet från TT Bank till New TT Bank
3 732,6
NTT2
Ursprungligt aktiekapital
500
6.2.2 Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet
(241)
Enligt artikel 107.3 b i fördraget har kommissionen befogenhet att besluta att stödet är förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.
(242)
Såsom framgår av skälen 199 och 200, bör den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärderna för närvarande vara artikel 107.3 b i fördraget.
(243)
Såsom framgår av skäl 201, måste ett stöd uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna lämplighet, nödvändighet och proportionalitet för att vara förenligt enligt artikel 107.3 b i fördraget.
(244)
Principerna för bedömning av stödåtgärder fastställdes först i 2008 års bankmeddelande.
(245)
Rekapitaliseringsmeddelandet (125) innehåller ytterligare vägledning om storleken på den ersättning som krävs för statliga kapitaltillskott.
(246)
Avslutningsvis har kommissionen förklarat i omstruktureringsmeddelandet (126) hur den kommer att bedöma omstruktureringsplaner. Kommissionen kommer att beakta alla de åtgärder som anges i tabell 8 när den bedömer omstruktureringsplanen för banken enligt omstruktureringsmeddelandet.
6.2.3 Stödåtgärdernas förenlighet med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
6.2.3.1 Förenligheten av åtgärd T med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(247)
När det gäller åtgärd T angav kommissionen i sitt beslut om T Bank att interventionen uppfyller kraven i artikel 107.3 b i fördraget och att det var förenligt med den inre marknaden för att upprätthålla den finansiella stabiliteten under en period på sex månader från och med antagandet av beslutet. De grekiska myndigheterna lämnade inte in någon uppdaterad omstruktureringsplan för TT Bank som tog hänsyn till integreringen av T Banks verksamhet i TT Banks före utgången av nämnda sexmånadersperiod. I skäl 83 i förfarandebeslutet avseende New TT ansåg dock kommissionen att detta var en förståelig försummelse eftersom ett beslut hade fattats samtidigt som TT Bank skulle upplösas. De grekiska myndigheterna lade fram en omstruktureringsplan för New TT Bank i januari 2013 och en uppdaterad version i mars 2013, som båda rörde den verksamhet som överfördes från T Bank till TT Bank. Därför godkände kommissionen, i sitt förfarandebeslut avseende New TT, preliminärt åtgärd T som undsättningsstöd tills ett slutgiltigt beslut fattats om åtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2.
6.2.3.2 Förenligheten av åtgärd TT med 2008 års bankmeddelande
(248)
Redan i sitt beslut av den 19 november 2008 (127) drog kommissionen slutsatsen att åtgärd TT, som beviljades i maj 2009 inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden som är en del av stödsystemet för de grekiska bankerna, är förenlig med undsättningsstödet enligt 2008 års bankmeddelande. Beslutet av den 19 november 2008 innehöll emellertid ingen hänvisning till rekapitaliseringsmeddelandet, som inte hade antagits vid den tidpunkten.
6.2.3.3 Förenligheten av åtgärderna NTT1 och NTT2 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet
(249)
Kommissionen godkände åtgärderna NTT1 och NTT2 som undsättningsstöd redan i förfarandebeslutet avseende New TT.
6.2.4 Förenligheten av stödåtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2 med omstruktureringsmeddelandet
6.2.4.1 Brist på lämplig ersättning av stödet, vilket kommer att beaktas vid bedömningen enligt omstruktureringsmeddelandet
(250)
I skäl 45 i beslutet om T Bank konstaterade kommissionen att HDIGF och HFSF antagligen inte kommer att kräva någon återbetalning och att finansieringen av likviditetsgapet mellan T Bank och TT Bank därför kan jämställas med ett bidrag. Såsom anges i skäl 101 i förfarandebeslutet avseende New TT, skulle HFSF dessutom kunna förvänta sig att återfå endast en del av sitt ursprungliga aktiekapitaltillskott på 500 miljoner euro (åtgärd NTT2). Kommissionen angav vidare att HFSF inte kommer att få någon ersättning som täcker likviditetsgapet mellan TT och New TT Bank (åtgärd NTT1) och att sannolikheten är mycket liten att HFSF kommer att återvinna merparten av beloppet på 3,7 miljarder euro. Kommissionen konstaterar avslutningsvis att staten med största sannolikhet inte kommer att återkräva något belopp när det gäller åtgärd TT eftersom dess aktiefordringar, avseende de preferensaktier som emitterades i maj 2009, förblev i TT Bank, som avvecklades.
(251)
Såsom anges i skälen 77 och 102 i förfarandebeslutet avseende New TT, skapar avsaknaden av ersättning ett behov av djupgående omstrukturering, såväl i fråga om lönsamhetsåtgärder som i fråga om åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.
6.2.4.2 Långsiktig lönsamhet i New TT Banks verksamhet genom försäljning
(252)
I punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet föreskrivs att om det inte är troligt att ett kreditinstitut i svårigheter kan återställa sin långsiktiga lönsamhet bör en avveckling under ordnade former eller utauktionering övervägas.
(253)
I avsnitt 3.2.4.1 i förfarandebeslutet avseende New TT hyste kommissionen allvarliga tvivel om huruvida New TT Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och om New TT Bank skulle kunna förverkliga den planerade inkomstökningen. Vidare angavs att New TT Bank endast hade vidtagit ett begränsat antal åtgärder för att generera vinster och att det saknades åtgärder från New TT Banks sida för att minska personalkostnaderna och rationalisera filialnätverket. Det hänvisades också till de synergieffekter som skulle kunna uppnås om New TT Bank integrerades i en stor ekonomisk enhet.
(254)
I punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet klargörs det i detta avseende att ”försäljning av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut kan bidra till att återställa den långsiktiga lönsamheten, om köparen är lönsam och klarar av att överta den nödlidande banken, och till att återupprätta förtroendet på marknaden”. I enlighet med memorandumet var försäljningen av New TT Bank en prioriterad åtgärd, med hänsyn tagen till allmänintresset och den finansiella stabiliteten samt skyddet av HFSF:s tillgångar.
(255)
Liksom anges i punkt 7.5.2, kan banken betraktas som en lönsam enhet tack vare omstruktureringsplanen. Det faktum att verksamheten i New TT Bank nu har överförts till banken innebär därför att dess långsiktiga lönsamhet kan återställas. New TT Bank upphör att existera som en självständig konkurrent. Den operativa fusionen mellan New TT Bank och banken slutfördes den 14 april 2014. Filialnätverket med varumärkesnamnet ”Hellenic Postbank” kommer att reduceras (banken avser att behålla varumärket ”Hellenic Postbank” för vissa delar, medan varumärket ”T Bank” kommer att slopas och filialnätverket ”T Bank” avskaffas nästan helt och hållet) och det kommer att ske en fullständig operativ integration av bankens back office- och andra ledningsfunktioner. Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsplanen kommer att garantera en djupgående omstrukturering, vilket den otillräckliga ersättningen kräver.
6.2.4.3 Eget bidrag och ansvarsfördelning
(256)
De farhågor som kommissionen uttrycker i skäl 99 i förfarandebeslutet avseende New TT, om huruvida omstruktureringskostnaderna var alltför höga med tanke på omstruktureringen av New TT Bank på fristående grund, åtgärdades genom systemet för frivilligt utträde (Voluntary Exit Scheme) (128), vilket New TT Bank införde på egen hand i juli 2013, och genom försäljningen av New TT Bank till banken. Närmare bestämt innebär rationaliseringen av filialnätverket, den fullständiga integreringen av T Bank och den fullständiga operativa integreringen av New TT Bank i banken minimala omstruktureringskostnader.
(257)
När det gäller ansvarsfördelningen mellan aktieägare och innehavare av efterställda lån, har kommissionen redan i skäl 100 i förfarandebeslutet avseende New TT fastställt att aktieägare och innehavare av efterställda lån inte ska överföras till New TT Bank utan förbli i TT Bank, dvs. den enhet som tvingats i likvidation. Kommissionen ansåg därför att det uppnåddes en tillräcklig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar.
(258)
Kommissionen anser därför att omstruktureringskostnaderna är begränsade till ett minimum och att tillräcklig ansvarsfördelning har uppnåtts. Såsom redan angetts i skäl 251 drar kommissionen därför slutsatsen att avsaknaden av ersättning skapar ett behov av djupgående omstrukturering, såväl i fråga om lönsamhetsåtgärder som i fråga om åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.
6.2.4.4 Åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen
(259)
När det gäller åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen föreskriver punkt 30 i omstruktureringsmeddelandet följande: ”Kommissionen grundar sin bedömning av behovet av sådana åtgärder på storleken, omfattningen och räckvidden på den verksamhet som den berörda banken skulle ha efter genomförandet av en trovärdig omstruktureringsplan […]. Valet av typ och form av sådana åtgärder kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där den stödmottagande banken kommer att bedriva sin verksamhet.”
(260)
När det gäller det mottagna stödets storlek påminner kommissionen om att man i skäl 104 i förfarandebeslutet avseende New TT konstaterar att New TT Bank har mottagit 4,6 miljarder euro i stöd (åtgärderna NTT1 och NTT2) vilket utgör mer än 70 procent av TT Banks riskvägda tillgångar och mer än 90 procent av New TT Banks riskvägda tillgångar. Vidare konstaterar kommissionen att TT Bank (som är den rättsliga enhet som tidigare utförde den verksamhet som senare ombesörjdes av New TT Bank) tidigare hade mottagit stöd inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna (129) och att TT Bank fick ett första kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro i form av preferensaktier (åtgärd TT), vilket motsvarade 2,9 procent av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. Dessutom fick den verksamhet vid T Bank som överfördes till TT Bank ett resolutionsstöd på nästan 678 miljoner euro (åtgärd T), vilket motsvarade 37,7 procent av T Banks riskvägda tillgångar på fusionsdagen (den 31 mars 2011). Sådana stödbelopp i kombination med en utebliven ersättning kräver en djupgående omstrukturering.
(261)
I skäl 104 i förfarandebeslutet avseende New TT angav kommissionen däremot under vilka omständigheter stödet beviljats. Närmare bestämt verkar det inte som att en betydande del av de förluster som TT Bank har ådragit sig de senaste åren härrör från risktagande verksamhet utan från innehavet av grekiska statsobligationer. Kommissionen påpekade även att de stora kreditförlusterna på lån till hushåll och företag främst härrör från den exceptionellt djupa och långa recessionen och inte från riskfylld utlåning. Stödet förefaller därför skapa några enstaka fall med snedvridningar av konkurrensen. Kommissionen påpekade emellertid att TT Bank, i förhållande till dess storlek, hade haft ett mycket större innehav av grekiska statsobligationer än andra banker i Grekland, vilket återspeglar ett visst olämpligt risktagande.
(262)
Såsom redan har konstaterats, upphör New TT Bank att existera som en självständig konkurrent som bestämmer sin policy på fristående grund. Omstruktureringsplanen för banken baseras på antagandet om en fullständig integrering av New TT Bank, även om banken kommer att fortsätta använda varumärket ”Hellenic Postbank” för vissa sektorer och produkter.
(263)
När det gäller den marknad som New TT Bank var verksam på, påpekade kommissionen i skäl 106 i förfarandebeslutet avseende New TT Bank att TT Bank var en medelstor grekisk bank (med en inlåning på nästan 6 procent) och att de tillgångar och skulder som överfördes från TT Bank till New TT Bank därför var relativt begränsade i förhållande till storleken på det grekiska banksystemet. Kommissionen drog därför slutsatsen att de snedvridningar av konkurrensen som orsakades av stödet till New TT Bank kan anses vara begränsade, trots det exceptionellt stora stödbeloppet.
(264)
Den planerade nedskärningen av filialnätverket med varumärkesnamnet ”Hellenic Postbank”, genom nedläggning av 50 (130) av 196 filialer, bekräftar bedömningen i skäl 263 att den snedvridning av konkurrensen som stödet till New TT Bank orsakat kan anses vara ganska begränsad.
(265)
Dessutom fick konkurrenter erbjudande om New TT Banks verksamhet genom en öppen och icke-diskriminerande auktion.
(266)
En betydande del av stödåtgärderna NTT1 och NTT2 var nödvändiga på grund av en skuldnedskrivning till förmån för staten (i form av PSI-programmet) och den ovanligt långa recessionen snarare än på grund av olämplig utlåning. Dessutom var New TT Banks verksamhet begränsad, försäljningsprocessen var öppen, insynsvänlig och icke-diskriminerande och New TT Bank kommer inte att fortsätta existera som en självständig konkurrent. Kommissionen drar därför slutsatsen att det inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen, trots det höga stödbeloppet och avsaknaden av en rimlig ersättning för det statliga stöd som beviljats.
6.2.4.5 Slutsats om förenligheten av stödåtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2 med omstruktureringsmeddelandet
(267)
Kommissionen drar slutsatsen att försäljningen av New TT Bank till banken och den därmed förbundna omstruktureringen säkerställer New TT Banks långsiktiga lönsamhet, en begränsning av stödet till minsta möjliga och en avsaknad av otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
(268)
Alla de åtgärder som anges i tabell 8 bör därför förklaras förenliga med den inre marknaden.
7. BEDÖMNING AV DET STÖD SOM BANKEN BEVILJATS
7.1 FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD OCH STÖDBELOPP
(269)
Kommissionen måste fastställa förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
7.1.1 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats enligt stödsystemet för de grekiska bankerna
7.1.1.1 Statligt likviditetsstöd som beviljats inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån (åtgärd L1)
(270)
Kommissionen har redan i besluten om godkännande och förlängning av stödsystemet för de grekiska bankerna (131) fastställt att likviditetsstöd som beviljas enligt stödordningen utgör stöd. Utestående garantier uppgick den 15 april 2011 till 13 600 miljoner euro och till 13 932 miljoner euro den 30 november 2013. Framtida likviditetsstöd som beviljats enligt denna stödordning skulle också utgöra statligt stöd.
7.1.1.2 Statlig rekapitalisering som beviljats enligt rekapitaliseringsordningen (åtgärd A)
(271)
Kommissionen fastställde redan i beslutet av den 19 november 2008 om att stödja de grekiska bankerna att rekapitaliseringar som beviljas inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden i denna stödordning ska utgöra stöd. Banken har fått 950 miljoner euro i form av preferensaktier, vilket utgör 2 procent av bankens riskvägda tillgångar (132).
(272)
År 2010 införde Grekland flera ändringar av de tekniska parametrarna för dessa preferensaktier. Eftersom ändringarna ökar ersättningen till staten, med en automatisk höjning av kupongen med 2 procent varje år om preferensaktierna inte löses in inom fem år, drar kommissionen slutsatsen att ändringarna av de tekniska parametrarna inte ger någon fördel för banken och därmed inte innebär något ytterligare statligt stöd.
7.1.2 Förekomst av stöd i det statsgaranterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2)
(273)
Kommissionen klargjorde i punkt 51 i bankmeddelandet från 2008 att medel från en centralbank till finansinstitut inte utgör stöd om fyra kumulativa villkor är uppfyllda när det gäller finansinstitutens solvens, facilitetens säkerhet, den ränta som finansinstitutet får betala och avsaknaden av statlig motgaranti. Det statsgaranterade akuta likviditetsstödet utgör stöd när det inte uppfyller de fyra kumulativa villkoren, särskilt eftersom det är statligt garanterat och beviljas i förening med andra stödåtgärder.
(274)
Det statsgaranterade akuta likviditetsstödet uppfyller villkoren i artikel 107.1 i fördraget. För det första kommer eventuella förluster att bäras av staten, eftersom åtgärden omfattar en statlig garanti till förmån för Greklands centralbank. Åtgärden har därför inslag av statliga medel. Det akuta likviditetsstödet gör det möjligt för bankerna att få tillgång till finansiering när de inte har tillgång till kapitalmarknadsfinansiering och återkommande refinansieringstransaktioner genom Eurosystemet. Statsgaranterat akut likviditetsstöd innebär därför en fördel för banken. Åtgärden är selektiv eftersom det akuta likviditetsstödet är begränsat till banksektorn. Dessutom snedvrider det statsgaranterade akuta likviditetsstödet konkurrensen eftersom det innebär att banken kan fortsätta vara verksam på marknaden samt undvika att hamna i konkurs och behöva lämna marknaden. Handeln mellan medlemsstaterna påverkas av den fördel som banken fått, eftersom banken är verksam i andra medlemsstater och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver verksamhet eller skulle kunna vara intresserade av att bedriva verksamhet i Grekland.
(275)
Det statsgaranterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2) utgör statligt stöd. Det statsgaranterade akuta likviditetsstödet har varierat i omfattning över tiden. Per den 31 december 2012 uppgick det till omkring 12 miljarder euro.
7.1.3 Förekomst av stöd i de åtgärder som har beviljats genom HFSF
7.1.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)
(276)
Redan i avsnitt 5.1 i förfarandebeslutet avseende Eurobank drog kommissionen slutsatsen att den första tillfälliga rekapitaliseringen utgör statligt stöd. Det mottagna kapitalet uppgick till 3 970 miljoner euro.
7.1.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)
(277)
Åtgärd B2 genomfördes med medel från HFSF som, enligt skäl 47 i förfarandebeslutet avseende Eurobank, inbegriper statliga medel.
(278)
När det gäller förekomsten av en förmån ökade åtgärd B2 bankens kapitaltäckningskvot till en nivå som gjorde det möjligt för banken att fortsätta sin verksamhet på marknaden och få tillgång till finansiering från Eurosystemet. Dessutom utgörs ersättningen för åtgärd B2 av upplupna räntor på obligationer från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och en ytterligare avgift på 1 procent. Eftersom denna ersättning är uppenbart lägre än ersättningen för liknande kapitalinstrument på marknaden, skulle banken med säkerhet inte ha kunnat anskaffa detta kapital på marknaden på samma villkor. Åtgärd B2 innebär därför att banken beviljades en förmån med statliga medel. Åtgärden är av selektiv karaktär eftersom den endast gjordes tillgänglig för banken.
(279)
Som en följd av åtgärd B2 stärktes bankens ställning, eftersom banken fick de ekonomiska resurser som krävdes för att den skulle fortsätta uppfylla kapitalkraven, vilket därmed ledde till snedvridningar av konkurrensen. Eftersom banken är verksam på andra europeiska bankmarknader och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver verksamhet i Grekland, särskilt på försäkringsmarknaden, kommer åtgärd B2 sannolikt också att påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(280)
Kommissionen anser att åtgärd B2 utgör statligt stöd. Det anmäldes som stöd av de nationella myndigheterna. Det mottagna kapitalet uppgick till 1 341 miljoner euro.
7.1.3.3 Finansieringsåtagandet (åtgärd B3)
(281)
I och med åtgärd B3 åtog HFSF sig att tillhandahålla det ytterligare kapital som behövs för att slutföra rekapitaliseringen av banken upp till det belopp som begärts av Greklands centralbank inom ramen för stresstestet 2012. HFSF finansieras av staten. Kommissionen drar därför slutsatsen att skrivelsen innebär ett löfte om statliga medel. De omständigheter under vilka HFSF kan bevilja stöd till finansinstitut är tydligt angivna och begränsade i lag. Användningen av dessa statliga medel kan därför tillskrivas staten. HFSF har åtagit sig att tillhandahålla upp till 528 miljoner euro i ytterligare kapital.
(282)
Finansieringsåtagandet innebar en fördel för banken eftersom insättarna försäkrades om att banken skulle kunna anskaffa hela det kapitalbelopp som den behövde, vilket innebär att HFSF skulle tillhandahålla kapitalet om banken inte kunde anskaffa det på marknaden. Åtagandet underlättar även anskaffandet av privat kapital på marknaden, eftersom investerarna är försäkrade om att HFSF kommer att tillhandahålla kapitalet om banken inte kan anskaffa en del av detta på marknaden. Inga privata investerare skulle ha gått med på att göra ett sådant åtagande innan de kände till rekapitaliseringsvillkoren, och banken hade vid denna tidpunkt inte tillgång till kapitalmarknaden.
(283)
Eftersom banken är verksam på andra europeiska bankmarknader och finansinstitut från andra medlemsstater bedriver verksamhet i Grekland, särskilt på försäkringsmarknaden, kommer åtgärd B3 sannolikt också att påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen.
(284)
Åtgärd B3 utgör därför stöd och anmäldes som statligt stöd av de grekiska myndigheterna den 27 december 2012.
7.1.3.4 Rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4)
(285)
Med rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4) avses omvandlingen av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) och finansieringsåtagandet (åtgärd B3) till en permanent rekapitalisering på 5 839 miljoner euro i stamaktier. Eftersom åtgärd B4 avser omvandling av redan beviljat stöd omfattar det fortfarande statliga medel, men det innebär inte någon ökning av det nominella stödbeloppet. Däremot ger det banken en större fördel (och snedvrider därmed konkurrensen ytterligare) eftersom det är en permanent rekapitalisering och inte en tillfällig sådan, vilket är fallet med åtgärderna B1 och B2. Jämfört med åtgärd B3, som endast är ett åtagande och inte en verklig rekapitalisering, innebar åtgärd B4 ökade kapitalkrav från bankens sida och därmed större fördelar.
(286)
Kommissionen noterar att stödet inte beviljades till alla banker med verksamhet i Grekland. När det gäller snedvridningen av konkurrensen och inverkan på handelsutbytet, noterar kommissionen till exempel att stödet gjorde det möjligt för banken att bedriva verksamhet i andra medlemsstater, t.ex. Rumänien och Bulgarien. En avveckling av banken skulle ha lett till att dess verksamhet i utlandet upphörde, genom avveckling eller försäljning av dessa verksamheter. På försäkringssidan konkurrerar Greklands centralbank dessutom med försäkringsföretagens dotterbolag från andra medlemsstater. Stödet snedvrider därför konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Åtgärd B4 utgör därför statligt stöd.
7.1.3.5 Slutsats om åtgärderna B1, B2, B3 och B4
(287)
Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Beloppet på det statliga stöd som ingår i åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är 5 839 miljoner euro, vilket också var beloppet på det statliga stöd som HFSF faktiskt har utbetalat till banken.
(288)
I punkt 31 i omstruktureringsmeddelandet föreskrivs att kommissionen måste beakta stödet ”i förhållande till bankens riskvägda tillgångar” och inte bara det absoluta stödbeloppet. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 har beviljats under en ettårsperiod, från april 2012 till maj 2013. Under denna period ändrades bankens riskvägda tillgångar. Frågan är därför vilka riskvägda tillgångar som bör användas, dvs. de som fanns i början eller de som fanns i slutet av perioden. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 syftar till att täcka ett behov som fastställdes av Greklands centralbank i mars 2012 (stresstestet 2012). Med andra ord fanns de kapitalbehov som dessa åtgärder avsåg redan i mars 2012. Kommissionen anser därför att stödbeloppet för åtgärderna B1, B2, B3 och B4 bör jämföras med bankens riskvägda tillgångar per den 31 mars 2012. Det erinras också om att Greklands centralbank, efter mars 2012 och fram till rekapitaliseringen våren 2013, inte beaktade förvärv från de grekiska bankernas sida för att anpassa sina kapitalbehov uppåt eller nedåt. Denna omständighet visar dessutom att åtgärderna B1, B2, B3 och B4 utgjorde stödåtgärder till förmån för banken per den 31 mars 2012 i dess dåvarande form.
(289)
Den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen och finansieringsåtagandet uppgick sammanlagt till 5 839 miljoner euro. Detta belopp motsvarar 13,8 procent av bankens riskvägda tillgångar per den 31 mars 2012.
7.1.3.6 Rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C)
(290)
Banken mottog den 31 mars 2014 ett finansieringsåtagande från HFSF, i vilket HFSF lovade att delta i ökningen av bankens aktiekapital med ett belopp på upp till 2 864 miljoner euro (åtgärd C). Av de orsaker som anges i skäl 277 innebär åtgärden att statliga medel används. Åtgärden utgör en fördel för banken, eftersom den garanterar att banken kommer att finna det kapital den behöver, vilket kommer att övertyga insättare och underlätta anskaffandet av kapital från privata investerare.
(291)
Om privata investerare inte tecknar sig för hela kapitalökningen måste HFSF i själva verket ge banken ett kapitaltillskott i enlighet med finansieringsåtagandet. Ett sådant kapitaltillskott skulle, jämfört med finansieringsåtagandet, utgöra en större fördel för banken. Till skillnad från enbart ett finansieringsåtagande ökar ett faktiskt kapitaltillskott bankens kapitalkrav.
(292)
Varken finansieringsåtagandet eller dess eventuella genomförande i form av ett faktiskt kapitaltillskott är förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Även om HFSF skulle köpa de nya aktierna till samma pris som de privata investerarna, har HFSF och de privata investerare som kommer att teckna nya aktier mycket olika förutsättningar för deltagande. HFSF har åtagit sig att teckna hela aktiekapitalet om så behövs, innan en eventuell privat investerare gör ett formellt åtagande om att köpa aktier. Privata investerare som köper nya aktier kommer att vara säkra på att banken hursomhelst kommer att anskaffa allt nödvändigt kapital, eftersom HFSF kommer att fungera som skydd och köpa alla aktier som inte tecknats av privata investerare. Dessutom kommer HFSF endast att delta om det inte finns tillräcklig efterfrågan från privata investerare på börsen inom det aviserade prisintervallet. HFSF kommer därför att tillhandahålla sådant kapital som banken inte kan finna på marknaden till samma pris per aktie. Följaktligen tillhandahåller HFSF kapital till ett belopp eller pris som marknaden inte är beredd att ge.
(293)
Åtgärd C är selektiv eftersom den bara erbjöds till banken. Bankens ställning stärktes eftersom banken fick de ekonomiska resurser som krävdes för att den skulle fortsätta uppfylla de kapitalkravsbestämmelser som Greklands centralbank fastställt. Åtgärden innebär därför en fördel som snedvrider konkurrensen. Eftersom banken är verksam på andra europeiska bankmarknader och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver verksamhet i Grekland, särskilt på försäkringsmarknaden, kommer åtgärd C sannolikt också att påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(294)
Rekapitaliseringsåtagandet 2014 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Det stödbelopp som ingår i denna åtgärd är 2 864 miljoner euro, vilket motsvarar 7,5 procent av bankens riskvägda tillgångar per den 31 december 2013 (133).
(295)
Om HFSF faktiskt gör ett ytterligare kapitaltillskott till banken vid fullgörandet av nämnda åtagande, kommer detta att innebära en större fördel för banken och öka snedvridningen av konkurrensen, men det kommer inte att öka det nominella stödbeloppet (134).
7.1.4 Slutsats om förekomsten av och det totala beloppet mottaget stöd
(296)
Åtgärderna A, B1, B2, B3, B4 och C utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
Tabell 11
Översikt över det totala stödet till banken
Hänvisning
Åtgärd
Typ av åtgärd
Stödbelopp
Stöd/riskvägda tillgångar
A
Preferensaktier
Kapitalstöd
950 miljoner euro
2 %
B1 B2 B3 B4
Den första tillfälliga rekapitaliseringen
Den andra tillfälliga rekapitaliseringen
Finansieringsåtagande
Rekapitaliseringen våren 2013
Kapitalstöd
5 839 miljoner euro
13,8 %
C
Rekapitaliseringsåtagandet 2014
Åtagande om att tillhandahålla kapitalstöd
2 864 miljoner euro
7,5 %
Totalt kapitalstöd som banken beviljats
9 653 miljoner euro
15,8 %
Totalt kapitalstöd som utbetalats till banken
6 789 miljoner euro (kanske 9 653 miljoner euro om HFSF måste tillhandahålla hela kapitalökningen i april 2014)
23,7 %
Hänvisning
Åtgärd
Typ av åtgärd
Nominellt stödbelopp
L1
Likviditetsstöd
Garanti
13 932 miljoner euro
Per den 30 november 2013
L2
Statsgaranterat akut likviditetsstöd
Finansiering och garanti
12 000 miljoner euro
Per den 31 december 2012
Totalt kapitalstöd som banken beviljats
25 932 miljoner euro
7.2 RÄTTSLIG GRUND FÖR BEDÖMNINGEN AV STÖDETS FÖRENLIGHET
(297)
Såsom anges i skäl 200 bör den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärden vara artikel 107.3 b i fördraget (135).
(298)
Under finanskrisen utarbetade kommissionen kriterier för olika typer av stödåtgärder. Principerna för bedömning av stödåtgärder fastställdes först i 2008 års bankmeddelande.
(299)
Vägledning för rekapitaliseringsåtgärder finns i rekapitaliseringsmeddelandet och i 2011 års förlängningsmeddelande.
(300)
I omstruktureringsmeddelandet fastställs kommissionens inställning vad gäller bedömningen av omstruktureringsplaner, särskilt behovet av att återställa lönsamheten, säkerställa ett värdefullt bidrag från stödmottagaren och begränsa snedvridningen av konkurrensen.
(301)
Denna ram kompletterades genom 2013 års bankmeddelande, som omfattar stödåtgärder som anmälts efter den 1 augusti 2013.
7.2.1 Rättslig grund för bedömningen av förenligheten av bankens likviditetsstöd (åtgärd L1)
(302)
Det likviditetsstöd som banken redan erhållit har slutgiltigt godkänts genom de efterföljande besluten om godkännande av åtgärder inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna samt ändringar i och förlängningar av stödordningen (136). Ett eventuellt framtida likviditetsstöd till banken kommer att behöva beviljas inom ramen för en stödordning som godkänts på vederbörligt sätt av kommissionen. Villkoren för ett sådant stöd måste godkännas av kommissionen innan det beviljas och behöver därför inte undersökas närmare i detta beslut.
7.2.2 Rättslig grund för bedömningen av preferensaktiers förenlighet (åtgärd A)
(303)
Den rekapitalisering som gjordes år 2009 i form av preferensaktier (åtgärd A) beviljades inom ramen för den rekapitaliseringsåtgärd som antogs 2008 som en del av stödsystemet för de grekiska bankerna enligt 2008 års bankmeddelande. Den måste därför inte omprövas enligt 2008 års bankmeddelande utan endast bedömas enligt omstruktureringsmeddelandet.
7.2.3 Rättslig grund för bedömningen av förenligheten av det statsgaranterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2)
(304)
Förenligheten av det statsgaranterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2) bör först bedömas på grundval av 2008 års bankmeddelande och 2011 års förlängningsmeddelande. Ett statsgaranterat akut likviditetsstöd som beviljats efter den 1 augusti 2013 omfattas av 2013 års bankmeddelande.
7.2.4 Rättslig grund för bedömningen av förenligheten av HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4)
(305)
Förenligheten av HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4), i synnerhet vad avser ersättning, bör först bedömas på grundval av 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande. I förfarandebeslutet avseende Eurobank tvivlade kommissionen på förenligheten av åtgärd B1 med dessa meddelanden. Eftersom åtgärderna genomfördes före den 1 augusti 2013 omfattas de inte av 2013 års bankmeddelande. Förenligheten av HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) bör också bedömas utifrån omstruktureringsmeddelandet.
7.2.5 Rättslig grund för bedömningen av förenligheten av 2014 års rekapitaliseringsåtagande (åtgärd C)
(306)
Förenligheten av 2014 års rekapitaliseringsåtagande (åtgärd C) bör bedömas på grundval av 2013 års bankmeddelande, som innehåller nya krav när det gäller bidraget från innehavare av efterställda fordringar och chefers löner, samt rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande. Förenligheten av åtgärd C bör också bedömas på grundval av omstruktureringsmeddelandet.
7.3 FÖRENLIGHETEN AV ÅTGÄRD L2 MED 2008 ÅRS BANKMEDDELANDE, 2011 ÅRS FÖRLÄNGNINGSMEDDELANDE OCH 2013 ÅRS BANKMEDDELANDE
(307)
För att ett stöd ska vara förenligt enligt artikel 107.3 b i fördraget, måste det uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna: lämplighet, nödvändighet och proportionalitet.
(308)
Eftersom de grekiska bankerna stängdes ute från grossistmarknaderna och blev helt beroende av centralbanksfinansiering, såsom anges i skäl 32, och eftersom banken inte kunde låna tillräckliga medel genom regelbundna refinansieringstransaktioner, behövde banken statsgaranterat akut likviditetsstöd för att få tillräcklig likviditet och undvika konkurs. Kommissionen anser att åtgärd L2 är en lämplig mekanism för att åtgärda en allvarlig störning, som skulle ha orsakats av betalningsinställelse för banken.
(309)
Eftersom det statsgaranterade akuta likviditetsstödet innebär relativt höga finansieringskostnader för banken, har banken ett tillräckligt incitament för att inte åberopa denna finansieringskälla i syfte att utveckla sin verksamhet. Banken fick betala en ränta på […] räntepunkter högre än de regelbundna refinansieringstransaktionerna med Eurosystemet. Dessutom fick banken betala en avgift på […] räntepunkter till staten. Den totala kostnaden för bankens statsgaranterade akuta likviditetsstöd är därför mycket högre än de normala kostnaderna för ECB:s refinansiering. I synnerhet överstiger skillnaden mellan dessa nivån på den garantiavgift som begärs i 2011 års förlängningsmeddelande. Den totala ersättning som staten begär kan därför anses vara tillräcklig. Vad gäller storleken på det statsgaranterade akuta likviditetsstödet bedöms detta regelbundet av Greklands centralbank och ECB på grundval av bankens faktiska behov. De övervakar noggrant användningen av detta och ser till att det begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Åtgärd L2 innebär därför inte att banken får ett överskott av likvida medel som skulle kunna användas för att finansiera verksamhet som snedvrider konkurrensen. Det är begränsat till vad som är absolut nödvändigt.
(310)
En sådan nära granskning av användningen av det statsgaranterade akuta likviditetsstödet och den regelbundna kontrollen av att användningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt säkerställer också att likviditeten är proportionerlig och inte leder till otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Kommissionen noterar också att Grekland har åtagit sig att genomföra ett antal åtgärder som syftar till att minska negativa spridningseffekter, enligt analysen i avsnitt 7.6, vilket i sin tur säkerställer att beroendet av likviditetsstödet kommer att upphöra så snart som möjligt och att stödet är proportionerligt.
(311)
Åtgärd L2 är därför förenlig med 2008 års bankmeddelande och 2011 års förlängningsmeddelande. Eftersom 2013 års bankmeddelande inte har infört ytterligare krav när det gäller garantier är även åtgärd L2 förenlig med 2013 års bankmeddelande.
7.4 FÖRENLIGHETEN AV ÅTGÄRDERNA B1, B2, B3 OCH B4 MED 2008 ÅRS BANKMEDDELANDE, REKAPITALISERINGSMEDDELANDET OCH 2011 ÅRS FÖRLÄNGNINGSMEDDELANDE
(312)
Såsom anges i skäl 201, måste ett stöd uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna (137) lämplighet, nödvändighet och proportionalitet för att vara förenligt enligt artikel 107.3 b i fördraget.
(313)
Rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande innehåller ytterligare vägledning om storleken på den ersättning som krävs för statliga kapitaltillskott.
7.4.1 Åtgärdernas lämplighet
(314)
Kommissionen anser att HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) är lämpliga eftersom de förhindrar att banken går i konkurs. Utan dem skulle banken inte ha kunnat fortsätta sin verksamhet eftersom den hade ett negativt eget kapital i slutet av 2012 (138).
(315)
I detta hänseende konstaterade kommissionen i förfarandebeslutet avseende Eurobank att banken är en av de största bankinrättningarna i Grekland, när det gäller såväl utlåning som inlåning. Banken är i sig en systemviktig bank för Grekland. Ett bankfallissemang skulle därför ha skapat en allvarlig störning i den grekiska ekonomin. Enligt de då rådande omständigheterna hade finansinstituten i Grekland svårt att få tillgång till finansiering. Denna brist på finansiering begränsade deras förmåga att ge lån till den grekiska ekonomin. I detta sammanhang skulle störningarna i ekonomin ha förvärrats av ett bankfallissemang. Dessutom uppstod åtgärderna B1, B2, B3 och B4 främst till följd av PSI-programmet, vilket var en mycket ovanlig och oförutsägbar händelse, och inte på grund av vanskötsel eller överdrivet risktagande från bankens sida. Åtgärderna handlar därför främst om resultaten av PSI-programmet och bidrar till att bevara den finansiella stabiliteten i Grekland.
(316)
I förfarandebeslutet avseende Eurobank tvivlade kommissionen på att alla till buds stående åtgärder hade vidtagits utan dröjsmål för att banken inte skulle behöva stöd igen i framtiden. Såsom anges i skälen 130-132 i detta beslut, har Grekland gjort ett åtagande om att genomföra ett antal åtgärder när det gäller företagsstyrningen och den kommersiella verksamheten vid banken. Såsom beskrivs i skälen 102-104 och i skäl 111, har banken också gjort en omfattande omstrukturering av sin verksamhet och redan genomfört många kostnadsminskningar och avyttringar. Därför har kommissionens tvivel redan undanröjts.
(317)
I förfarandebeslutet avseende Eurobank tvivlade kommissionen också på att det fanns tillräckliga garantier om banken skulle hamna under statlig kontroll eller om privata aktieägare skulle bibehålla kontrollen även om merparten av äganderätten innehas av staten. Kommissionen noterar att de åtaganden som beskrivs i skälen 131 och 132 säkerställer att bankens kreditverksamhet kommer att bedrivas kommersiellt och att den dagliga verksamheten kommer att skyddas från statligt inflytande. Den ram för förbindelserna som har avtalats mellan HFSF och banken säkerställer också att statens intressen som huvudägare skyddas mot ett alltför stort risktagande av bankens ledning.
(318)
Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 säkerställer därmed att den finansiella stabiliteten i Grekland upprätthålls. Betydande åtgärder har vidtagits för att minimera framtida förluster och se till att bankens verksamhet inte äventyras av olämplig styrning. På grundval av detta konstaterar kommissionen att åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är lämpliga.
7.4.2 Nödvändighet - begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt
(319)
Enligt 2008 års bankmeddelande måste stödåtgärden vara nödvändig för att uppnå målet, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning. Detta innebär att ett kapitaltillskott måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå målet.
(320)
Greklands centralbank beräknade kapitalstödet inom ramen för ett stresstest för att se till att kärnprimärkapitalkvoten förblev över en viss nivå under perioden 2012-2014, vilket framgår av tabell 3. Därför ger det inte banken ett kapitalöverskott. Såsom förklaras i skäl 316 har åtgärder vidtagits för att minska risken för att banken kan komma att behöva ytterligare stöd i framtiden.
(321)
Vad gäller återbetalningen av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) erinrar kommissionen om att de beviljades i maj 2012 och december 2012 och betalades in natura i form av obligationer från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Som ersättning har HFSF fått en upplupen ränta på obligationerna plus en avgift på 1 procent, från utbetalningen av obligationerna från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten till rekapitaliseringen våren 2013 (139). Såsom betonas i förfarandebeslutet avseende Eurobank, är ersättningen lägre än de 7-9 procent som anges i rekapitaliseringsmeddelandet. Perioden med låg ersättning var dock begränsad till ett år för åtgärd B1 och fem månader för åtgärd B2 (dvs. tills den tillfälliga rekapitaliseringen omvandlades till en standardrekapitalisering i stamaktier, dvs. åtgärd B4). Samtidigt som den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen inte utlöste en flykt av befintliga aktieägare föranledde rekapitaliseringen våren 2013, dvs. omvandlingen av den första och andra rekapitaliseringen, en kraftig minskning av antalet aktieägare eftersom deras andel i bankens kapital minskade till 1,4 procent. Därefter lyckades man åtgärda den onormala situation som rådde efter den första tillfälliga rekapitaliseringen. De tvivel som uttrycktes i förfarandebeslutet avseende Eurobank kvarstår således inte längre.
(322)
Med tanke på de ovanliga orsakerna till bankens problem, där förlusterna främst härrör från en skuldavskrivning till förmån för staten (PSI-programmet och ett återköp av skulden, vilket ger staten en betydande fördel, dvs. en skuldminskning) och från effekterna av en utdragen lågkonjunktur på hemmamarknaden, kan kommissionen godta en sådan tillfällig avvikelse från de normala ersättningskrav som fastställs i rekapitaliseringsmeddelandet (140).
(323)
Åtgärd B3 var ett åtagande om att tillhandahålla kapital. Åtagandet gjordes i december 2012 och genomfördes i form av ett verkligt kapitaltillskott i maj och juni 2013, endast fem månader senare. Av denna anledning och på de grunder som anges i skäl 322, är det godtagbart att ingen ersättning betalades för åtagandet.
(324)
När det gäller åtgärd B4 bör kapitaltillskott, enligt punkt 8 i 2011 års förlängningsmeddelande, göras med en tillräcklig sänkning av det aktiepris som anpassats till minskningseffekten för att ge en rimlig garanti för att staten får tillräckliga intäkter. Samtidigt som denna rekapitalisering inte innebar någon betydande sänkning av aktiepriserna som anpassats till minskningseffekten, var det i själva verket omöjligt att uppnå en betydande rabatt i förhållande till det teoretiska priset utan teckningsrätter (141). Före rekapitaliseringen våren 2013 var bankens kapital negativt och bolagets börsvärde var endast ett par hundra miljoner euro. Under sådana omständigheter uppkommer frågan om man borde ha gjort sig av med de befintliga aktieägarna. Kommissionen noterar att emissionspriset var 50 procent lägre än det genomsnittliga marknadspriset under de 50 dagar som föregick fastställandet av emissionspriset. Kommissionen noterar också att minskningen i antalet befintliga aktieägare har varit enormt, eftersom de endast stod för 1,4 procent av aktieinnehavet i banken efter rekapitaliseringen. En ytterligare rabatt på marknadspriset skulle därför endast ha en obetydlig inverkan på ersättningen från HFSF. Med tanke på den särskilda situationen för de grekiska bankerna, vilken beskrivs i skäl 322, och med tanke på det faktum att behovet av stöd härrör från en skuldavskrivning till förmån för staten, anser kommissionen att priset är tillräckligt lågt.
(325)
Sammanfattningsvis är åtgärderna B1, B2, B3 och B4 nödvändiga som undsättningsstöd såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdernas utformning.
7.4.3 Proportionalitet - åtgärder för att minska negativa spridningseffekter
(326)
Banken har mottagit ett mycket omfattande statligt stöd. Denna situation kan därför leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen. Grekland har emellertid åtagit sig att vidta ett antal åtgärder som syftar till att minska negativa spridningseffekter. I synnerhet innebär åtagandena att bankens verksamhet kommer att fortsätta bedrivas kommersiellt, såsom förklaras i skälen 131 och 132. Grekland har också åtagit sig att införa ett förvärvsförbud och att göra ett antal avyttringar utomlands och i annan verksamhet än den grekiska bankverksamheten, såsom anges i skäl 133. Begränsningarna av konkurrenssnedvridningar kommer att utvärderas ytterligare i avsnitt 7.6.
(327)
Banken har också utsett en övervakningsförvaltare som ska övervaka att åtaganden om företagsstyrning och kommersiella transaktioner fullgörs på ett riktigt sätt. Detta kommer att undanröja eventuella skadliga förändringar i bankens affärsmetoder och därigenom minska eventuella negativa spridningseffekter.
(328)
Slutligen inlämnades en ny genomgripande omstruktureringsplan till kommissionen den 16 april 2014. Omstruktureringsplanen kommer att behandlas i avsnitt 7.6.
(329)
Avslutningsvis kvarstår inte de tvivel som uttrycktes i förfarandebeslutet avseende Eurobank. Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 är proportionerliga mot bakgrund av punkt 15 i 2008 års bankmeddelande.
7.4.4 Slutsats om förenligheten av HFSF:s rekapitaliseringar med 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande
(330)
Kommissionen drar därför slutsatsen att HFSF:s rekapitaliseringar (åtgärderna B1, B2, B3 och B4) är lämpliga, nödvändiga och proportionerliga, mot bakgrund av punkt 15 i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och 2011 års förlängningsmeddelande.
7.5 BANKENS FÖRVÄRV AV NEW TT BANK OCH NEA PROTON BANK OCH DESS FÖRENLIGHET MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELANDET
(331)
Punkterna 23 och 40 i omstruktureringsmeddelandet anger att stödmottagande bankers förvärv av företag normalt strider mot skyldigheterna att begränsa omstruktureringskostnaderna och snedvridningarna av konkurrensen. Dessutom kan de äventyra eller försvåra återställandet av lönsamheten. Kommissionen måste därför bedöma huruvida de förvärv som banken har gjort kan vara förenliga med omstruktureringsmeddelandet.
7.5.1 Förvärvet av New TT Bank och förenligheten med omstruktureringsmeddelandet
7.5.1.1 Förvärvet av New TT Bank och effekten på bankens långsiktiga lönsamhet
(332)
Sett till bankens rörelsevinster, kommer de förvärv som banken gjort att förbättra återställandet av bankens lönsamhet på lång sikt, eftersom en sammanslagning av två banker på samma geografiska marknad ger möjlighet att skapa meningsfulla synergier, exempelvis i form av personalnedskärningar, stängning av filialer och allmänna kostnadsminskningar. Banken kommer att ta över kunder och insättare och samtidigt minska distributionskostnaderna avsevärt. Det kommer att leda till att de flesta filialer med varumärkesnamnet ”T-Bank” och vissa filialer med varumärkesnamnet ”Hellenic Postbank” kommer att läggas ner och att ledningsfunktioner rationaliseras.
(333)
När det gäller likvida medel har transaktionen också en gynnsam inverkan på kvoten mellan utlåning och inlåning och har lett till att denna har minskat avsevärt från en alltför hög nivå, eftersom New TT Bank hade betydligt mer inlåning än utlåning. Greklands centralbank noterade i sin skrivelse till HFSF den 8 juli 2013 att banken i synnerhet hade haft stora svårigheter under de två år som föregick transaktionen. Greklands centralbank konstaterade att banken hade förlorat marknadsandelar i Grekland och att den i betydande grad förlitade sig på finansiering från Eurosystemet och akut likviditetsstöd. I sin skrivelse tog Greklands centralbank upp det stora likviditetsgapet, den konsoliderade kvoten mellan utlåning och inlåning på 132 procent och kundernas försämrade uppfattning om banken. I denna skrivelse angav Greklands centralbank att bankens förvärv av New TT Bank skulle leda till en betydande ökning av inlåningen i banken och på så sätt förbättra bankens allmänna finansieringsprofil, insättarnas uppfattning och bankens förmåga att attrahera nya insättare med bättre villkor än för närvarande.
(334)
Förvärvet bidrar därför till att återställa bankens likviditetsställning, vilket är nödvändigt för att återställa den långsiktiga lönsamheten. Kommissionens avdelningar erkände den positiva effekten av förvärvet i en skrivelse till HFSF av den 8 juli 2013. I denna skrivelse angav kommissionen att utkastet till omstruktureringsplan för banken, vilket Grekland hade lämnat in före förvärvet av New TT Bank, inte uppfyllde kravet på återställande av långsiktig lönsamhet, på grund av sårbarheten i bankens balansräkning i slutet av omstruktureringsperioden. I samma skrivelse angav kommissionen att förvärvet av den inlåningsrika New TT Bank skulle vara mycket viktigt för att förbättra bankens balansräkning och därigenom återställa den långsiktiga lönsamheten. Denna bedömning motiverades av kommissionen med den effekt som ett sådant förvärv skulle ha på bankens likviditetsställning. Baserat på siffrorna i slutet av 2012 förväntades förvärvet göra så att kvoten mellan utlåning och inlåning omedelbart skulle minska från 155 till 123 procent, vilket skulle göra det möjligt att uppfylla kommissionens krav i slutet av 2017.
(335)
Kommissionen anser därför att förvärvet är positivt för att återställa bankens långsiktiga lönsamhet.
7.5.1.2 Förvärvets effekt på det stödbelopp som banken behöver
(336)
I enlighet med punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstöd inte användas för förvärv av andra företag utan endast för att täcka omstruktureringskostnader som är nödvändiga för att återställa bankens lönsamhet.
(337)
Banken betalade köpeskillingen med nya aktier, så att förvärvet inte finansierades genom statligt stöd. Det ledde till att det kapitalbehov som uppstod till följd av betalningen av köpeskillingen omedelbart omfattades av emissionen av nya aktier så att betalningen av köpeskillingen inte skulle skapa en nettoökning av bankens kapitalbehov. Dessutom ägde HFSF 100 procent av New TT Bank, vilket innebar att alla de nya aktier som banken emitterade gavs till HFSF, dvs. staten.
(338)
Förvärvet som sådant kommer inte att leda till ytterligare statligt stöd, eftersom New TT Bank följde de lagstadgade kapitalkraven. Vidare hade ett mellanliggande kreditinstitut inrättats endast några månader före förvärvet. Eftersom tillgångarna i en bank på obestånd bedöms och värderas till verkligt värde innan de överförs till ett mellanliggande kreditinstitut, kan det antas att New TT Banks låneportfölj inte innehöll dolda förluster eller förluster som det inte gjorts tillräckliga avsättningar för.
(339)
Sammanfattningsvis innebär inte förvärvet av New TT Bank något exceptionellt åsidosättande av principen om att stöd ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt, med tanke på de särskilda omständigheter som rådde i detta fall.
7.5.1.3 Förvärvets snedvridande effekt på konkurrensen
(340)
I linje med punkterna 39 och 40 i omstruktureringsmeddelandet får statligt stöd inte användas till skada för företag som inte åtnjuter stöd för förvärv av konkurrerande verksamheter. Punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet anger även att förvärv kan godkännas ”om de ingår som ett led i en konsolideringsprocess som är nödvändig för att återställa den finansiella stabiliteten eller för att säkerställa en effektiv konkurrens”, att förvärvsprocessen bör vara rättvis och att förvärvet bör säkerställa en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden.
(341)
New TT Bank var inte en lönsam bank på fristående grund. Konsolideringen av denna bank begärdes inom ramen för memorandumet av den 15 maj 2013. Transaktionen kan därför ses som ett led i en konsolideringsprocess som var nödvändig för att återställa sådan finansiell stabilitet som avses i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
(342)
Ingen anbudsgivare som stod utan stöd lämnade in ett giltigt anbud för att förvärva New TT Bank och försäljningsprocessen var öppen, insynsvänlig och icke-diskriminerande. Banken trängde därför inte ut någon anbudsgivare som stod utan stöd. Eftersom förvärvet godkändes av den grekiska konkurrensmyndigheten (142), antar kommissionen att försäljningen skett med en effektiv konkurrens.
(343)
Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att förvärvet av New TT Bank är förenligt med avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.1.4 Slutsats om förvärvet av New TT Bank
(344)
Kommissionen drar slutsatsen att förvärvet är förenligt med kraven i omstruktureringsmeddelandet, mot bakgrund av de grekiska bankernas unika situation (143) och de särskilda omständigheterna kring förvärvet av New TT Bank.
7.5.2 Förvärvet av Nea Proton Bank och förenligheten med omstruktureringsmeddelandet
7.5.2.1 Förvärvet av Nea Proton Bank och effekten på bankens långsiktiga lönsamhet
(345)
Sett till bankens rörelsevinster, kommer förvärvet av Nea Proton Bank att förbättra återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet eftersom en sammanslagning av två banker på samma geografiska marknad ger möjlighet att skapa meningsfulla synergieffekter, exempelvis i form av personalnedskärningar, stängning av filialer och allmänna kostnadsminskningar.
(346)
Förvärvet av Nea Proton Bank gör det möjligt för banken att dra nytta av synergieffekter. Banken kommer att överta kunder och insättare och samtidigt stänga de flesta filialerna och rationalisera informationssystemet samt ledningsfunktionerna. Transaktionen har också sänkt bankens kvot mellan utlåning och inlåning, eftersom Nea Proton Bank hade en lägre kvot mellan utlåning och inlåning. I slutet av juni 2013 var bankens kvot mellan nettoutlåning och nettoinlåning cirka 135,79 procent medan Nea Proton Banks kvot var omkring 52,68 procent.
(347)
Sammanfattningsvis hade förvärvet en positiv effekt på bankens lönsamhet.
7.5.2.2 Förvärvet av Nea Proton Bank och effekten på det stödbelopp som banken behöver
(348)
I enlighet med punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsstöd inte användas för förvärv av andra företag utan endast för att täcka omstruktureringskostnader som är nödvändiga för att återställa bankens lönsamhet.
(349)
Banken betalade ett symboliskt pris för Nea Proton Bank (1 euro), samtidigt som det förvärvade företaget hade blivit föremål för en lämplig rekapitalisering före försäljningen. Rekapitaliseringen inbegrep avsättningar för framtida kreditförluster och rörelseförluster (144). Som en följd av detta har förvärvet av en lämpligt kapitaliserad bank till ett pris på en euro inte ökat bankens kapitalbehov.
(350)
Sammanfattningsvis strider inte förvärvet av Nea Proton Bank mot principen om att stödet bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt.
7.5.2.3 Snedvridande effekter på konkurrensen av förvärvet av Nea Proton Bank
(351)
I linje med punkterna 39 och 40 i omstruktureringsmeddelandet får statligt stöd inte användas till skada för företag som inte åtnjuter stöd för förvärv av konkurrerande verksamheter.
(352)
Nea Proton Bank var inte en lönsam bank på fristående grund. Konsolideringen av denna bank begärdes inom ramen för memorandumet av den 15 maj 2013. Förvärvet kan därför ses som ett led i en konsolideringsprocess som var nödvändig för att återställa sådan finansiell stabilitet som avses i punkt 41 i omstruktureringsmeddelandet.
(353)
Ingen anbudsgivare som stod utan stöd lämnade in ett giltigt anbud för att förvärva Nea Proton Bank och försäljningsprocessen var öppen, insynsvänlig och icke-diskriminerande. Banken trängde därför inte ut någon anbudsgivare som stod utan stöd. Eftersom förvärvet godkändes av den grekiska konkurrensmyndigheten (145), antar kommissionen att försäljningen skett med en effektiv konkurrens.
(354)
Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att förvärvet av New TT Bank är förenligt med avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet.
7.5.2.4 Slutsats om förvärvet av Nea Proton Bank
(355)
Kommissionen drar slutsatsen att förvärvet är förenligt med kraven i omstruktureringsmeddelandet, mot bakgrund av de särskilda omständigheterna kring förvärvet av Nea Proton Bank.
7.6 FÖRENLIGHETEN AV ÅTGÄRDERNA A, B1, B2, B3, B4 OCH C MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELANDET OCH FÖRENLIGHETEN AV ÅTGÄRD C MED 2013 ÅRS BANKMEDDELANDE
7.6.1 Svårigheter och konsekvenser för bedömningen enligt omstruktureringsmeddelandet
(356)
Såsom anges i avsnitten 2.1.1 och 2.1.2 orsakas de svårigheter som banken möter främst av den grekiska statsskuldkrisen och den djupa recessionen i Grekland och södra Europa. Vad beträffar den förstnämnda faktorn har den grekiska regeringen förlorat tillträde till finansmarknaderna och till sist varit tvungen att förhandla fram ett avtal med de nationella och internationella långivarna, PSI-programmet, vilket resulterade i att fordringarna gentemot staten minskade med 53,3 procent. Dessutom byttes 31,5 procent av fordringarna ut mot nya grekiska statsobligationer med lägre räntesatser och längre löptider. Staten köpte tillbaka de nya grekiska statsobligationerna från de grekiska bankerna i december 2012 till ett pris på mellan 30,2 procent och 40,1 procent av det nominella värdet, vilket innebar en ytterligare förlust för de grekiska bankerna. Förutom effekterna på bankens kapitalsituation inom PSI-programmet och återköpet av skulden, noterade banken även mycket stora uttag av insättningar mellan 2010 och mitten av 2012, på grund av risken för att Grekland skulle lämna euroområdet till följd av en ohållbar offentlig skuldsättning och den ekonomiska nedgången.
(357)
Åtgärderna B1, B2, B3 och B4 uppgår till 5 839 miljoner euro, vilket nästan motsvarar den förlust som noterades efter PSI-programmet (5 781 miljoner euro). I sådana fall, och om svårigheterna inte i första hand har sin grund i överdrivet risktagande, föreskrivs i punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande att kommissionen ska sänka sina krav.
(358)
Kommissionen medger att en del av kapitalbehovet beror på ett finansinstituts regelbundna exponering för den statsfinansiella risken i sitt hemland. Detta påpekades också i skälen 58 och 69 i förfarandebeslutet avseende Eurobank. Följaktligen har banken ett mindre behov av att ta upp frågor om moralisk risk i sin omstruktureringsplan än andra stödmottagande finansinstitut som har ackumulerat överdrivna risker. Eftersom stödåtgärderna är mindre snedvridande, bör de åtgärder som vidtas för att begränsa snedvridningarna av konkurrensen därför mjukas upp i förhållande därtill. Eftersom PSI-programmet och återköpet av skulden utgör en skuldavskrivning till förmån för staten, kan ersättningen till staten vid rekapitalisering av banker sänkas.
(359)
Eftersom den grekiska ekonomin har minskat med cirka 25 procent sedan 2008 måste banken anpassa sin organisation, sin kostnadsstruktur och sitt kommersiella nätverk till de nya förutsättningarna för att återställa lönsamheten. Trots avsaknaden av moralisk risk, måste banken därför omstrukturera sin verksamhet i Grekland för att säkra sin långsiktiga lönsamhet.
(360)
Kommissionen noterar också att bankens exponering för grekisk statsfinansiell risk var större än vid vissa andra banker i Grekland. Följaktligen kan inte alla förluster på grekiska statsobligationer (förlusten på PSI-programmet) tillskrivas ett finansinstituts regelbundna exponering för statsfinansiell risk i hemlandet.
(361)
Den andra orsaken till bankens förluster är förlusterna på lån till grekiska hushåll och företag. Kommissionen anser att dessa förluster främst beror på den exceptionellt djupa och långvariga BNP-minskningen på cirka 25 procent under fem års tid och inte på bankens riskabla lånepolicy. Följaktligen skapar inte det stöd som beviljats för att täcka dessa förluster någon moralisk risk, vilket är fallet när stöd skyddar en bank från konsekvenserna av tidigare riskbeteenden. Stödet är därför mindre snedvridande (146).
(362)
En del av bankens kapitalbehov och kreditförluster kommer dock från vissa internationella dotterbolag (Rumänien, Bulgarien, Polen och Ukraina). Till exempel redovisade banken förluster år 2012 i Rumänien, Bulgarien och Ukraina, samtidigt som dotterbolagen drog nytta av koncernintern finansiering på 1,8 miljarder euro.
(363)
De stresstester som genomfördes 2012 för att fastställa bankens kapitalbehov har också visat att en del av kapitalbehoven härrörde från förluster på utländska lån. Kreditförlusterna på dessa lån uppskattades till 1 228 miljoner euro i grundscenariot och 1 622 miljoner euro i det ogynnsamma scenariot.
(364)
Sammanfattningsvis omfattar punkt 14 i 2011 års förlängningsmeddelande en betydande del av förlusterna och det resulterande stödbehovet, vilket gör det möjligt för kommissionen att sänka sina krav. En del av stödbehovet beror inte på riskfylld utlåning utan på grekiska kreditförluster på grund av den ovanligt djupa och långa recessionen. Stöd som beviljas under sådana omständigheter skapar inte moralisk risk och är därför mindre snedvridande.
(365)
Avslutningsvis härrör en del av stödbehovet från bankens egna risktagande, i synnerhet när det gäller dess utländska dotterbolag och dess stora innehav av grekiska statsobligationer.
7.6.2 Lönsamhet
(366)
En omstruktureringsplan måste se till att finansinstitutet kan återställa sin långsiktiga lönsamhet till slutet av omstruktureringsperioden (avsnitt 2 i omstruktureringsmeddelandet). I just detta fall definieras omstruktureringsperioden som perioden mellan antagandet av detta beslut och den 31 december 2018.
(367)
I enlighet med punkterna 9-11 i omstruktureringsmeddelandet lade Grekland fram en omfattande, detaljerad omstruktureringsplan med fullständiga uppgifter om bankens affärsmodell. I omstruktureringsplanen fastställs också orsakerna till bankens svårigheter samt vilka åtgärder som vidtagits för att lösa alla lönsamhetsproblem som den stött på. Omstruktureringsplanen beskriver särskilt den strategi som valts för att bevara bankens operativa effektivitet och ta itu med den höga andelen nödlidande lån, den låga operativa effektiviteten, den sårbara likviditeten och kapitalställningen samt dess utländska företag, som förlitade sig på moderbolaget för finansiering och kapital.
7.6.2.1 Den grekiska bankverksamheten
(368)
När det gäller likviditeten och bankens beroende av finansiering från Eurosystemet, förutses det i omstruktureringsplanen en begränsad tillväxt i den grekiska balansräkningen medan insättningsbasen bör växa igen. Beroendet av akut likviditetsstöd, vilket redan har minskat, kommer att fortsätta minska, vilket också kommer att göra det enklare för banken att minska finansieringskostnaderna för denna.
(369)
Det åtagande gällande relationen mellan utlåning och inlåning som anges i skäl 127 säkerställer att bankens balansräkning kommer att vara hållbar före omstruktureringsperiodens slut. Försäljningen av värdepapper och annat som inte ingår i kärnverksamheten kommer också att stärka bankens likviditetsställning och säkerställa att den inte förlitar sig på grossistmarknaderna. På grund av bankens fortsatt ansträngda likviditetsställning, kan kommissionen godta de grekiska myndigheternas begäran om att få tillhandahålla banken likvida medel enligt garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån inom stödsystemet för de grekiska bankerna.
(370)
För att minska sina finansieringskostnader har banken också åtagit sig att fortsätta minska de räntor som den betalar på inlåning, såsom anges i skäl 127. Kommissionen påpekar att en sådan minskning av insättningskostnaderna kommer att förbättra bankens lönsamhet före avskrivningar avsevärt.
(371)
Sedan krisens början har banken avsevärt rationaliserat sitt kommersiella nätverk i Grekland, genom att minska antalet filialer och anställda. År 2018 kommer bankens totala kostnader att ha minskat med ytterligare […] procent jämfört med 2013 (147). För att uppnå detta mål har banken åtagit sig att minska antalet filialer och anställda i Grekland till högst […] och […] från och med den 31 december 2017, med en högsta total kostnad i Grekland på 800 miljoner euro. Det förväntade K/I-talet kommer att understiga […] procent i slutet av omstruktureringsperioden. Kommissionen anser att omstruktureringsplanen bevarar bankens effektivitet i den nya marknadskontexten.
(372)
En annan viktig fråga är hanteringen av nödlidande lån, eftersom de uppgick till 29,4 procent av portföljen per den 31 december 2013 (148). Banken planerar att inrätta en särskild avdelning för förvaltningen av nödlidande lån. Den har också åtagit sig att följa höga standarder i fråga om sin kreditpolicy för att maximera värdet för banken i varje etapp av kreditprocessen, enligt skälen 131 och 132.
7.6.2.2 Företagsstyrning
(373)
En annan fråga som förtjänar uppmärksamhet är styrningen av banken eftersom HFSF ägde 95,23 procent av bankens andelar den 31 december 2013. Mot bakgrund av uppgifter om tidigare statsägda banker i Grekland, enades banken och HFSF år 2013 om en särskild ram för förbindelserna. Detta avtal skyddar bankens löpande verksamhet från en överdriven inblandning från dess största aktieägare, samtidigt som HFSF kan övervaka genomförandet av omstruktureringsplanen och förhindra ett överdrivet risktagande av bankens ledning genom lämpliga samrådsförfaranden. Banken har också åtagit sig att noga övervaka sin exponering för anslutna låntagare.
(374)
Lagen från HFSF, enligt en ändring år 2014, föreskriver att de aktier som HFSF tecknade vid rekapitaliseringen våren 2013 kommer att bli utan rösträtt om minst 50 procent av 2014 års kapitaltillskott tecknas av privata investerare. Vad beträffar återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet skulle kommissionen inte inta en negativ ståndpunkt i fråga om den kontroll som beviljas privata aktieägare om de investerar en betydande del av sina pengar i banken. Kommissionen påpekar att begränsningen av HFSF:s rösträtt inte kommer att tillämpas vid omröstningar om bankens bolagsordning eller företagshändelser eller andra strategiska beslut. Kommissionen noterar med tillfredsställelse att HFSF automatiskt kommer att återfå full rösträtt om banken inte genomför sin omstruktureringsplan. Dessa bestämmelser säkerställer att HFSF inte kommer att blanda sig i bankens dagliga verksamhet men att den kan bevara sina egna intressen som aktieägare och som en myndighet som har som ansvar att se till att omstruktureringsplanen genomförs på rätt sätt.
7.6.2.3 Internationell verksamhet
(375)
En del av bankens internationella verksamhet har tidigare förlorat allt kapital samt all likviditet och lönsamhet, såsom anges i skälen 362 och 363.
(376)
I omstruktureringsplanen förutses en förändring i bankens affärsmodell för att banken ska bli mer inriktad på […]. Banken har redan sålt sitt olönsamma dotterbolag i Polen, dvs. EFG Polen. Den har börjat rationalisera de andra dotterbolagen, stärka lånetecknandet och minska dotterbolagens likviditetsgap. Den har för avsikt att avyttra […] dotterbolaget […] (149). Den kommer också att ytterligare omstrukturera verksamheten i dotterbolagen […] och […] före en eventuell försäljning av dessa i ett senare skede, såsom nämns i skäl 116.
(377)
Den totala lönsamheten i den utländska verksamheten kommer att återställas från och med den […]. Vid samma tidpunkt kommer de medel som beviljats utländska dotterbolag att ha minskat med […] jämfört med nivån per den 31 december 2012.
(378)
Därför anser kommissionen att banken kommer att ha omstrukturerats och minskat de utländska dotterbolagens storlek i tillräcklig utsträckning för att den inte ska utsättas för ytterligare kapitalbehov och likviditetsbrist i framtiden. Det åtagande som beskrivs i skäl 128 om att avstå från att tillföra stora kapitalmängder till bankens internationella dotterbolag säkerställer också att utländska dotterbolag inte utgör ett hot mot kapital eller likviditet.
7.6.2.4 Slutsats om lönsamheten
(379)
Grundscenariot som beskrivs i avsnitt 2.4 visar att banken i slutet av omstruktureringsperioden kommer att kunna få en avkastning som gör att den kan täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital med hänsyn till bankens riskprofil. Bankens avkastning på eget kapital kommer i själva verket att uppgå till […] procent år 2018 i grundscenariot. Samtidigt måste bankens kapitalsituation beräknas ligga kvar på en tillfredsställande nivå, eftersom kapitaltäckningsgraden inte kommer att understiga […] procent från 2014 och framåt.
(380)
Avslutningsvis noterar kommissionen också det ogynnsamma scenario som beskrivs i bankens omstruktureringsplan som lämnats in av de grekiska myndigheterna. Detta ogynnsamma scenario bygger på en rad antaganden som fastställts tillsammans med HFSF. I detta scenario beaktas en längre och djupare recession samt en kraftigare sänkning av fastighetspriserna (150). Omstruktureringsplanen visar att banken kan klara av en rimlig mängd stress eftersom den, i grundscenariot, fortfarande är lönsam i slutet av omstruktureringsperioden, med en avkastning på eget kapital på […] procent och en kärnprimärkapitalkvot på […] procent under 2018.
(381)
De stresstester som Greklands centralbank gjorde år 2013 bekräftar att den mängd ytterligare kapital som kommer att anskaffas under 2014, nämligen 2 864 miljoner euro, är tillräcklig för att hantera grundscenariot under omstruktureringsperioden. Banken kommer dessutom att lämna in en villkorad kapitalplan till Greklands centralbank med åtgärder som ska genomföras om det ekonomiska läget skulle försämras ytterligare. Kommissionen erinrar om att Greklands centralbank införde flera ändringar redan vid bedömningen av kapitalbehoven i grundscenariot, vilket ledde till en ökning av de beräknade kapitalbehoven jämfört med de som banken uppskattade i det egna grundscenariot. Det ursprungliga kapital som Greklands centralbank beräknade kan därför betraktas som en typ av stresstest. För att dra slutsatsen att banken är ekonomiskt bärkraftig, kräver inte kommissionen att banken ska ha tillräckligt med kapital i inledningsskedet för att täcka de kapitalbehov i stresscenariot som Greklands centralbank uppskattat, eftersom denna uppskattade nivå innebär en hög grad av stress.
(382)
Dessutom är det positivt att banken inte kommer att göra några extra investeringar i värdepapper med låg kreditvärdighet, vilket kommer att bidra till att banken behåller sitt kapital och sin likviditet.
(383)
Kommissionen kan därför konstatera att banken har vidtagit tillräckliga åtgärder för att ta itu med lönsamhetsfrågorna för den grekiska inhemska bankverksamheten och den utländska verksamheten.
7.6.3 Eget bidrag och ansvarsfördelning
7.6.3.1 Bedömning av huruvida åtgärderna A, B1, B2, B3 och B4 är förenliga med omstruktureringsmeddelandet
(384)
Enligt omstruktureringsmeddelandet måste banker och deras kapitalägare i så stor utsträckning som möjligt bidra till omstruktureringen för att kunna säkerställa att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Bankerna bör därmed använda sina egna medel för att finansiera omstruktureringen, genom att exempelvis avyttra tillgångar, medan kapitalägarna om möjligt bör absorbera finansinstitutets förluster. Bankens åtaganden bör säkerställa att egna medel används och att ursprungliga aktieägare och privata investerare, som innehar hybridkapital i banken, bidrar till omstruktureringen.
7.6.3.1.1 Bankens eget bidrag: avyttringar och minskade kostnader
(385)
Banken har avyttrat betydande verksamheter i syfte att öka sin kapitaltäckning. Försäljningen av dess stora polska och turkiska dotterbolag har förbättrat bankens kapitalposition med omkring 750 miljoner euro. Denna försäljning har också förbättrat bankens likviditetsställning. Det ökade aktiekapitalet i Eurobank Properties innebar att banken kunde öka sitt kapital med 200 miljoner euro.
(386)
Omstruktureringsplanen föreskriver försäljning av ytterligare tillgångar år […] och […]. I synnerhet har banken åtagit sig att minska sina utländska tillgångar till 8,77 miljarder euro. Eftersom skuldsanering och avyttringar redan har genomförts och ytterligare nedskärningar kommer att göras, kommer banken att ha minskat sitt geografiska avtryck avsevärt år […].
(387)
Dessutom har banken åtagit sig att ytterligare minska sin utländska verksamhet om den behöver ett kapitaltillskott från HFSF på mer än 1 miljard euro. I ett sådant scenario skulle banken minska sin internationella portfölj av tillgångar till högst 3,5 miljarder euro. Om kapitaltillskottet i åtgärd C är mindre än 1 miljard euro kommer privata investerare att satsa minst 1,5 miljarder euro, dvs. mer än HFSF. Ett större deltagande från privata investerare skulle minska det nödvändiga stödbeloppet avsevärt och därigenom öka ansvarsfördelningen.
(388)
Banken har också åtagit sig att sälja sina stora och lönsamma försäkringsdotterbolag.
(389)
För att begränsa sitt kapitalbehov har banken åtagit sig att inte använda kapital för att stödja eller öka andelen utländska dotterbolag, såsom anges i skäl 128. Dessutom innebär åtagandena att banken inte kommer att göra några ytterligare förvärv.
(390)
Banken har också inlett ett omfattande program för kostnadsminskning, enligt uppgift i avsnitt 2.4.2. Dess kostnader kommer att minska ytterligare fram till 2018. […].
(391)
Grekland har särskilt åtagit sig att banken fram till […] inte kommer att betala en total årlig ersättning (löner, pensionsavgifter, bonus) som överstiger […] till någon anställd eller chef. Om HFSF måste teckna en eventuell andel i banken, har Grekland dessutom åtagit sig att tillämpa ett lönetak i linje med 2013 års bankmeddelande (151).
7.6.3.1.2 Ansvarsfördelning mellan tidigare aktieägare och nytt kapital på marknaden
(392)
Många av bankens befintliga aktieägare flydde till följd av rekapitaliseringsåtgärden våren 2013 (åtgärd B4). De befintliga aktieägarnas andel hade i själva verket minskat från 100 procent före rekapitaliseringen våren 2013 till endast 1,44 procent. Kommissionen noterar också att banken inte har gett någon kontant utdelning sedan 2008. Slutligen ser kommissionen positivt på det faktum att HFSF kommer att skjuta till extra kapital endast om banken inte anskaffar detta från marknaden till ett pris som anses vara rimligt och som fastställs av två oberoende värderingsorgan.
7.6.3.1.3 Ansvarsfördelningen mellan innehavare av efterställda skulder
(393)
Bankens innehavare av efterställda skulder har bidragit till att täcka kostnaderna för omstruktureringen av banken. Banken genomförde flera skuldhanteringsåtgärder i syfte att generera kapital. Det totala skuldbelopp som utbyttes uppgick till 748 miljoner euro, med en vinst på 565 miljoner euro, såsom anges i skälen 122 och 123.
(394)
De instrument som fortfarande är utestående omfattas av det kupongförbud som anges i skäl 133. Därför anser kommissionen att en rimlig ansvarsfördelning för bankens privata hybridinvesterare säkerställs och att kriterierna i omstruktureringsmeddelandet uppfylls i detta sammanhang.
(395)
Med tanke på de delar som utvecklats i avsnitt 7.6.1 anser kommissionen sammanfattningsvis att Greklands egna bidrag och åtgärder för ansvarsfördelning har varit tillräckliga för att begränsa beloppet av stödåtgärderna A, B1, B2, B3 och B4 till vad som är absolut nödvändigt.
7.6.3.2 Bedömning av förenligheten av åtgärd C med 2013 års bankmeddelande
(396)
2013 års bankmeddelande kompletterar omstruktureringsmeddelandet och efterlyser en ökad ansvarsfördelning samt stöd till banker för att de ska kunna vidta ytterligare åtgärder för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt. Enligt punkt 29 i 2013 års bankmeddelande måste medlemsstaten visa att alla åtgärder för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt redan har vidtagits i största möjliga utsträckning. I detta syfte måste medlemsstaten lägga fram en kapitalanskaffningsplan, säkerställa en lämplig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar och förhindra utflöde av medel före ett beslut om omstrukturering. Enligt 2013 års bankmeddelande bör kapitalanskaffningsplanen omfatta nyemissioner, frivilliga skuldhanteringsåtgärder, kapitalförstärkande avyttringar, låneminskningsåtgärder samt vinstbevarande och andra åtgärder som exempelvis en strikt kostnads- och ersättningspolicy.
(397)
Punkt 47 i bankmeddelandet från 2013 föreskriver att så snart kapitalunderskott fastställs, måste en bank förhindra utflöde av medel genom en rad åtgärder som syftar till att garantera samma resultat som regelbundna förbud mot utdelning och kuponger, förbud mot förvärv, förbud mot prisledarskap eller förbud mot reklam. Kommissionen noterar att banken redan har tillämpat dessa förbud eftersom de finns med på den förteckning över åtaganden som Grekland lämnat in, såsom anges i skäl 133, och att banken inte har betalat någon kontant utdelning sedan 2008.
(398)
Rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C) ger en buffert för att täcka framtida förluster enligt det stresstest som Greklands centralbank utförde 2013 och offentliggjorde den 6 mars 2014. Resultaten av stresstestet visar att banken behöver ytterligare 2 945 miljoner euro i kapital för att täcka dess framtida förluster i ett stresscenario. Åtgärd C omfattar endast det kapitalbehov som kommer att kvarstå i den mån som i) det inte kan täckas genom ytterligare avyttringar eller kapitalförbättringsåtgärder (kommissionen anser att banken har analyserat alla potentiella avyttringar och åtagit sig att göra alla sådana som kan minska kapitalbehoven inom ramen för den kapitalplan som lämnats in till Greklands centralbank) och ii) det inte omfattas av privata investerare inom ramen för den ökning av aktiekapitalet som kommer att äga rum i april 2014. Därför ger det inte banken ett kapitalöverskott.
(399)
Såsom förklaras i skälen 385-395 vidtog banken åtgärder redan före stresstestet för att begränsa kapitalbehovet till vad som var absolut nödvändigt. Inget ytterligare eget bidrag kommer att krävas från banken om den, inom ramen för den nuvarande kapitalanskaffningen, lyckas anskaffa merparten av det kapital som behövs från privata investerare och om det kompletterande stöd som betalas ut av HFSF understiger 1 miljard euro. Om det stöd som betalats ut inom ramen för åtgärd C överstiger denna nivå, bör banken avyttra fler verksamheter.
(400)
När det gäller ansvarsfördelningen föreskriver 2013 års bankmeddelande att lämplig ansvarsfördelning innebär bidrag från aktieägare, innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån innan stöd i form av kapital ges. Kommissionen konstaterar att Grekland har ändrat sin nationella lagstiftning för att säkerställa att innehavare av efterställda fordringar kommer att bidra till kostnaderna för omstrukturering av banken innan ytterligare kapital tillförs banken. Kommissionen noterar också att Grekland har åtagit sig att genomföra de åtgärder som föreskrivs i artikel 6a i HFSF:s lag i dess 2014 ändrade lydelse, som innebär att det kan vara nödvändigt att fördela kapitalunderskottet mellan innehavarna av dessa kapitalinstrument och andra efterställda skulder. Samtidigt som en sådan ansvarsfördelning endast kommer att äga rum efter rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C), på grundval av punkt 45 i 2013 års bankmeddelande, anser kommissionen att orimliga resultat skulle följa om det krävs en obligatorisk omvandling av efterställda skulder och hybridkapital redan när åtagandet görs. Om banken skulle anskaffa tillräckligt med privat kapital för att täcka hela sitt kapitalbehov enligt det stresstest som utförts av Greklands centralbank, skulle det vara oproportionerligt att omvandla efterställda lån. Greklands åtagande att få innehavare av efterställda fordringar att dela ansvaret (s.k. bail-in) innan ett stöd faktiskt betalas ut till banken är därför tillräckligt för att säkerställa en korrekt ansvarsfördelning.
(401)
För att se till att bankens ägare i största möjliga utsträckning deltar i att rekonstituera en tillräcklig kapitalbas under omstruktureringsperioden, åtog Grekland sig att banken, fram till omstruktureringsperiodens slut, kommer att hålla inne utdelningar och inte kommer att betala utdelningar på kuponger som den enligt lag inte är skyldig att betala. I linje med punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet och punkt 47 i 2013 års bankmeddelande kommer banken därmed inte att använda statligt stöd för att göra betalningar för egna fonder om avkastningen inte räcker till för att göra några sådana.
(402)
Banken har också åtagit sig att fram till den 31 december 2017 inte betala en total årlig ersättning (löner, pensionsavgifter, bonus) till någon anställd eller chef som överstiger den totala årliga ersättningen till chefen för Greklands centralbank (bortsett från vid en eventuell frivillig ersättningsbegränsning från chefens sida). Om HFSF måste teckna en eventuell andel i banken, har Grekland dessutom åtagit sig att tillämpa ett lönetak i linje med 2013 års bankmeddelande (152).
(403)
Kommissionen måste bedöma om det åtagande som täcker de båda scenarierna uppfyller kraven i 2013 års bankmeddelande.
(404)
I det första scenariot där HFSF faktiskt inte tillför något nytt kapital till banken, kommer stödet i åtgärd C att begränsas till enbart ett garantiåtagande för en kapitalökning, och HFSF kommer inte att betala ut en enda euro eftersom alla nya aktier kommer att ha tecknats av privata investerare. 2013 års bankmeddelande föreskriver att ersättningsbegränsningen kan upphöra när stödet har återbetalats. Det stöd som ingår i ett sådant garantiåtagande för en eventuell kapitalökning kan dock inte återbetalas om åtagandet i fråga aldrig fullgjorts (eftersom staten inte betalat ut några pengar till banken). Under sådana omständigheter kan kommissionen godta att ersättningsbegränsningen gäller under en fastställd tidsperiod. Kommissionen anser att Greklands åtagande, som gäller fram till den 31 december 2017 (dvs. under tre år och åtta månader och löper ut ett år före omstruktureringsplanens slut) är en korrekt tillämpning av det sista stycket i punkt 38 i 2013 års bankmeddelande. Eftersom den årliga ersättningen till chefen för Greklands centralbank är lägre än det tak som fastställs i punkt 38 andra stycket i 2013 års bankmeddelande och att detta åtagande kommer att gälla för hela koncernen, anser kommissionen att det åtagande som Grekland föreslagit i händelse av att inga aktier tecknas av HFSF inom ramen för det planerade kapitaltillskottet är i linje med punkt 38 i 2013 års bankmeddelande.
(405)
I det andra scenariot där HFSF måste teckna en andel i banken, har Grekland lovat att anpassa åtagandet efter 2013 års bankmeddelande. Kommissionen noterar att om HFSF skulle teckna en andel skulle varaktigheten på ersättningstaket behöva ändras för att vara i linje med 2013 års bankmeddelande så att det varar fram till tidigast i slutet av omstruktureringsplanen - dvs. den 31 december 2018 - eller en transaktion som motsvarar en återbetalning av stödet. Eftersom stamaktier inte kan återbetalas av banken godtar kommissionen att en försäljning med vinst av andelarna på den sekundära marknaden kan betraktas som en återbetalning av stödet.
(406)
Sammanfattningsvis uppfyller Greklands åtagande om en begränsad ersättning kraven i 2013 års bankmeddelande i båda scenarierna.
(407)
När det gäller ersättning till staten föreskriver 2011 års förlängningsmeddelande att nya aktier ska emitteras till ett lägre pris än marknadspriset, efter justering för utspädning. Kommissionen konstaterar att syftet med detta krav är att säkerställa att staten får en tillräcklig ersättning för sitt aktieinnehav i banken och att antalet tidigare aktieägare minskas i enlighet därmed. När det gäller åtgärd C är staten redan den största aktieägaren i banken och innehar mer än 90 procent av aktierna. Därför skulle en alltför stor rabatt i förhållande till marknadspriset minska ersättningen till staten för åtgärd B4 och utgöra stöd till investerarna om rabatten är en underskattning av bankens värde. För att undvika en sådan situation får teckningspriset inte understiga det lägsta pris som fastställts utifrån bedömningar av två oberoende värderingsorgan. De utförliga villkoren avseende prissättning skyddar därför HFSF från en alltför stor utspädning av nya investerare samtidigt som de säkerställer att HFSF tecknar nya aktier till ett pris som motsvarar bankens värde. Under dessa omständigheter kan kommissionen godta att de nya aktierna utfärdas till en lägre rabatt i förhållande till det nuvarande marknadspriset än den som avses i 2011 års förlängningsmeddelande. Vidare anser kommissionen att minimipriset är acceptabelt.
(408)
Om aktierna emitterades till ett högre pris, skulle detta ha kunnat avskräcka privata investerare från att delta i ökningen av aktiekapitalet och således begränsa anskaffandet av privat kapital.
(409)
Kommissionen anser därför att det egna bidraget och ansvarsfördelningen är lämplig för åtgärd C.
7.6.3.3 Slutsats om det egna bidraget och ansvarsfördelningen
(410)
Kommissionen har påpekat att det egna bidraget och ansvarsfördelningen i form av försäljning av tillgångar kraftigt understiger de nivåer som kommissionen normalt anser vara tillräckliga, i jämförelse med den totala statliga rekapitalisering som mottagits. Med tanke på de omständigheter som angetts i avsnitt 7.6.1, under vilka kommissionen kan godkänna ett mindre eget bidrag och en mindre ansvarsfördelning, kan omstruktureringsplanen emellertid anses utgöra ett tillräckligt eget bidrag och innehålla tillfredsställande ansvarsfördelningsåtgärder.
(411)
Omstruktureringsplanen uppfyller dessutom kraven i 2013 års bankmeddelande angående åtgärd C.
7.6.4 Åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen
(412)
Enligt omstruktureringsmeddelandet måste omstruktureringsplanen innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen och säkra en konkurrenskraftig banksektor. Dessutom måste den bemöta problemet med den moraliska risken och säkerställa att det statliga stödet inte används för att finansiera konkurrenshämmande beteenden.
(413)
Enligt punkt 31 i omstruktureringsmeddelandet måste kommissionen, då den bedömer storleken på stödet och dess snedvridande effekter på konkurrensen, ta hänsyn till både det absoluta och det relativa stödbeloppet samt till omfattningen av ansvarsfördelningen och finansinstitutets marknadsposition efter omstruktureringen. I detta sammanhang påminner kommissionen om att banken har fått kapital från staten på motsvarande 16 procent av dess riskvägda tillgångar (med undantag för åtgärd C). Med åtgärd C får banken ett åtagande om ett tillskott på ytterligare 2 864 miljarder euro, vilket innebär att det totala kapitalstödet utgör 23,7 procent av bankens riskvägda tillgångar. Bortsett från kapitalstöd har banken också mottagit likviditetsstöd. Banken har erhållit likviditetsgarantier som uppgick till 13 600 miljoner euro per den 15 april 2011 och till 13 932 miljoner euro per den 30 november 2013, vilket utgör 17 procent av bankens balansräkning ifrågavarande dag. Banken har också gynnats av statsgaranterat akut likviditetsstöd till ett belopp på 12 miljarder euro från och med den 31 december 2012, vilket utgjorde 18 procent av bankens balansräkning den dagen. Behovet av att genomföra åtgärder för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen är således motiverat med tanke på detta relativt stora stödbelopp. Dessutom innehar Greklands centralbank en betydande marknadsandel, med 17 procent för utlåning och 12 procent för inlåning per den 31 december 2012. Förvärven av New TT Bank och Nea Proton Bank ökade bankens marknadsandel till 20,7 procent för utlåning och 18,8 procent för inlåning i september 2013 (153).
(414)
Kommissionen påminner om att de svårigheter som banken möter främst härrör från externa chocker såsom den grekiska statsskuldkrisen och den utdragna recession som har skapat störningar i den grekiska ekonomin sedan 2008, såsom påpekas i skäl 69 i förfarandebeslutet avseende Eurobank. Behovet av att bemöta problemen med den moraliska risken har minskat eftersom banken inte tycks ha tagit alltför stora risker. Såsom diskuterades i avsnitt 7.6.1 är stödåtgärdernas snedvridande effekt mindre mot bakgrund av dessa omständigheter och så är även behovet av åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Av dessa skäl kan kommissionen undantagsvis godta att omstruktureringsplanen inte avser någon minskning av balansräkningen och utlåningen i Grekland, trots det höga stödbeloppet.
(415)
Kommissionen konstaterar dock att den statliga rekapitaliseringen innebar att banken kunde fortsätta med sin bankverksamhet på utländska marknader och med sin försäkringsverksamhet i Grekland.
(416)
I detta avseende noterar kommissionen, utöver den skuldsanering och omstrukturering som banken redan genomfört, bankens åtagande att sälja sin försäkringsverksamhet före den […] samt att minska sina internationella tillgångar före den 31 december 2018, vilket förmodligen kommer att medföra ytterligare avyttringar år […] och […], och dess åtagande att inte använda statligt stöd för att finansiera tillväxten i dessa företag. Kommissionen anser att det är rimligt att de utländska tillgångarna minskas ytterligare om HFSF betalar banken ett ytterligare kapitalstöd på mer än 1 miljard euro inom ramen för åtgärd C. Såsom anges i skäl 295 skulle en sådan betalning göra stödet mer snedvridande än ett enkelt åtagande att delta i kapitalökningen. Om det ytterligare kapital som tillförs understiger 1 miljard euro, skulle detta medföra ett större deltagande från privata investerares sida om minst 1,5 miljarder euro. Dessutom skulle ett större deltagande från privat sida innebära en ytterligare ansvarsfördelning, såsom förklaras i skäl 388. Enligt punkt 31 i omstruktureringsmeddelandet kommer både storleken på stödbeloppet från staten och ansvarsfördelningsgraden att beaktas vid bedömningen av åtgärderna för ansvarsfördelning. Därför kommer ytterligare snedvridningar av konkurrensen att förbli begränsade om HFSF skjuter till mindre än 1 miljard euro.
(417)
Grekland har också åtagit sig att införa ett förvärvsförbud, för att se till att banken inte använder det statliga stödet för att förvärva någon ny verksamhet. Detta förbud säkerställer att stödet endast används till att stödja återställandet av lönsamheten i den grekiska bankverksamheten och inte för att utöka verksamheten på exempelvis utländska marknader.
(418)
Åtagandet att minska den ohållbart höga ränta som betalas på grekiska insättningar säkerställer också att stödet inte kommer att användas för att finansiera ohållbara strategier för att samla in insättningar som snedvrider konkurrensen på den grekiska marknaden. På samma sätt kommer åtagandet att genomföra strikta riktlinjer när det gäller prissättningen för nya lån, på grundval av en ordentlig kreditriskbedömning, att hindra banken från att snedvrida konkurrensen på den grekiska marknaden med olämplig prissättning på lån till kunder.
(419)
Med hänsyn till den särskilda situation som beskrivs i avsnitt 7.6.1 samt de åtgärder som föreskrivs i omstruktureringsplanen, anser kommissionen att det finns tillräckliga skyddsåtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen.
7.7 ÖVERVAKNING
(420)
Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet ska regelbundna rapporter lämnas in för att kommissionen ska kunna kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs på vederbörligt sätt. Enligt åtagandena (154) kommer Grekland att se till att övervakaren, som banken har utsett med kommissionens godkännande, övervakar de åtaganden som Grekland har gjort om att omstrukturera verksamheten i Grekland och utomlands samt om företagsstyrning och kommersiella transaktioner. Kommissionen anser därmed att det säkerställs att omstruktureringsplanens genomförande övervakas på vederbörligt sätt.
8. SLUTSATS
(421)
Kommissionen konstaterar att Grekland olagligen har genomfört stödåtgärderna SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, f.d. 2012/NN) och SA.31155 (2013/C) (2013/NN) i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eftersom de genomfördes före den formella underrättelsen. Kommissionen drar dock slutsatsen att omstruktureringsplanen tillsammans med åtagandena i bilagan säkerställer återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet, att de är tillräckliga med hänsyn till ansvarsfördelningen och det egna bidraget samt att de på ett rimligt och proportionerligt sätt absorberar de snedvridande effekter på konkurrensen som de stödåtgärder som granskas i detta beslut har. Den omstruktureringsplan och de åtaganden som presenterats uppfyller kriterierna i omstruktureringsmeddelandet, vilket gör att stödåtgärderna kan betraktas som förenliga med den inre marknaden.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Följande åtgärder som genomförts eller planerats av Grekland utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget:
a)
Det akuta likviditetsstödet till Eurobank Ergasias SA (nedan kallad Eurobank) som beviljats av Greklands centralbank och garanterats av Republiken Grekland (åtgärd L2).
b)
Den andra tillfälliga rekapitaliseringen på 1 341 miljoner euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden (nedan kallad HFSF) beviljade Eurobank i december 2012 (åtgärd B2).
c)
Finansieringsåtagandet på 528 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank den 21 december 2012 (åtgärd B3).
d)
Rekapitaliseringen på 5 839 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank i maj 2013 (åtgärd B4).
e)
Rekapitaliseringsåtagandet på 2 864 miljoner euro som HFSF beviljade till följd av den aktiekapitalökning på 2 864 miljoner euro som godkändes vid den extra bolagsstämman den 12 april 2014 enligt HFSF:s lag 3864/2010 i dess ändrade lydelse (åtgärd C).
f)
Kapitaltillskottet på 395 miljoner euro som HFSF beviljade Nea Proton Bank den 28 augusti 2013 (åtgärd NP3).
2. Mot bakgrund av omstruktureringsplanen för Eurobank Group (Eurobank Ergasias SA och alla dess dotterbolag [grekiska och icke-grekiska dotterbolag och filialer, både inom och utanför banksektorn]) som ingavs den 16 april 2014 och de åtaganden som Grekland gjorde den 16 april 2014, är följande statliga stöd förenliga med den inre marknaden:
a)
Kapitaltillskottet på 950 miljoner euro som Grekland beviljade Eurobank i maj 2009 enligt rekapitaliseringsordningen (åtgärd A).
b)
Likviditetsstödet till Eurobank som beviljats av Greklands centralbank och garanteras av Grekland sedan juli 2011, till ett belopp på 12 miljarder euro per den 31 december 2012 (åtgärd L2).
c)
Den första tillfälliga rekapitaliseringen på 3 970 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank i maj 2012 (åtgärd B1).
d)
Den andra tillfälliga rekapitaliseringen på 1 341 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank i december 2012 (åtgärd B2).
e)
Finansieringsåtagandet på 528 miljoner euro som HFSF gjorde till Eurobank den 21 december 2012 (åtgärd B3).
f)
Rekapitaliseringen på 5 839 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank i maj 2013 (åtgärd B4).
g)
Rekapitaliseringsåtagandet på 2 864 miljoner euro som HFSF beviljade Eurobank till följd av den aktiekapitalökning på 2 864 miljoner euro som godkändes vid den extra bolagsstämman den 12 april 2014 enligt HFSF:s lag 3864/2010 i dess ändrade lydelse (åtgärd C).
h)
Kapitaltillskottet på 80 miljoner euro som HFSF beviljade Proton Bank i maj 2009 (åtgärd Pr1).
i)
Finansieringen av det totala likviditetsgapet på 1 121,6 miljoner euro från den grekiska insättnings- och investeringsgarantifonden (HDIGF) och HFSF till verksamhet som överförts från Proton Bank till Nea Proton Bank, i oktober 2011 och maj 2012 (åtgärd NP1).
j)
Det totala kapitaltillskottet på 515 miljoner euro från HFSF till Nea Proton Bank i oktober 2011, februari 2012, augusti 2012 och december 2012 (åtgärd NP2).
k)
Kapitaltillskottet på 395 miljoner euro från HFSF till Nea Proton Bank den 28 augusti 2013 (åtgärd NP3).
l)
Finansieringen av det totala likviditetsgapet på 677 miljoner euro från HDIGF och HFSF till förmån för verksamhet som överförts från T Bank till Hellenic Postbank (nedan kallad TT Bank), i december 2011 och februari 2013 (åtgärd T).
m)
Kapitaltillskottet på 224,96 miljoner euro som Grekland beviljade TT Bank i maj 2009 (åtgärd TT).
n)
Finansieringen av det totala likviditetsgapet på 3 732,6 miljoner euro från HFSF till förmån för verksamhet som överförts från TT Bank till New Hellenic Postbank (nedan kallad New TT Bank), i januari och juni 2013 (åtgärd NTT1).
o)
Kapitaltillskottet på 500 miljoner euro från HFSF till New TT Bank den 29 januari 2013 (åtgärd NTT2).
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.
Utfärdat i Bryssel den 29 april 2014.