РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 390/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе („Рамков регламент“) (1), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009 на Европейския парламент и на Съвета (2), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 549/2004 се предвижда въвеждането на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции. Комисията следва да приеме правила за прилагане, за да определи подробно функционирането на схемата за ефективност.
(2)
Схемата за ефективност следва да допринася за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване в ключовите области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и ефективност на разходите, в съответствие с рамката за ефективност на Европейския генерален план за управление на въздушното движение (УВД), като същевременно надлежно се отчитат първостепенните цели, свързани с безопасността.
(3)
В Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряването на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе („Регламент за осигуряване на обслужване“) (3), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009, се предвижда създаването на схема за таксуване и съвместни проекти за изпълнението на Европейския генерален план за УВД. И двете мерки - схемата за таксуване и съвместните проекти, са от съществено значение за успешното прилагане на схемата за ефективност.
(4)
Съгласно член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент следва да се прилага към мрежовите функции за управлението на въздушното движение, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе („Регламент за въздушното пространство“) (4), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009.
(5)
Комисията може да бъде подпомагана в прилагането на схемата за ефективност от орган за преглед на ефективността. Този орган следва да е в състояние да дава независими съвети на Комисията във всички области, които влияят върху ефективността на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции.
(6)
С оглед на факта, че от националните надзорни органи се очаква да играят ключова роля в прилагането на схемата за ефективност, държавите членки следва да гарантират, че те са в състояние да изпълняват ефективно своите отговорности.
(7)
С оглед да се гарантират дългосрочни подобрения за постигането на обществените цели на високо равнище, както е отразено в Европейския генерален план за УВД, при прилагането на схемата за ефективност следва да се гледа в перспектива, превишаваща един референтен период.
(8)
Чрез подхода „от врата до врата“ схемата за ефективност следва да обхваща цялото аеронавигационно обслужване, включително по маршрута, т.е. при прелитане, и в терминалите, т.е. в зоните и районите на летищата, с оглед да се подобри цялостната ефективност на мрежата.
(9)
Схемата за ефективност следва да предоставя показатели и задължителни цели за всички ключови области за ефективността, като изискваните равнища на безопасност напълно се постигат и поддържат.
(10)
При приемането на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност за определен референтен период, Комисията следва надлежно да вземе предвид равнището на ефективност, постигнато през предходния(те) референтен(и) период(и).
(11)
Предвид силните връзки между различните ключови области за ефективността, при подготовката и наблюдението на схемата за ефективност следва надлежно да се отчитат взаимните зависимости между целите за ефективност, като се имат предвид първостепенните цели, свързани с безопасността.
(12)
Плановете за ефективност следва да бъдат установени на равнище функционални блокове въздушно пространство, като по съображения за прозрачност показват приноса на всеки доставчик на аеронавигационно обслужване в рамките на даден функционален блок въздушно пространство за постигането на целите, които са обект на мониторинг на най-подходящото равнище.
(13)
В плановете за ефективност следва да се описват мерките, като например схеми за стимулиране, насочени към подобряване на ефективността на участниците на всички равнища. Поради своя приоритетен характер безопасността не следва да е зависима от стимули.
(14)
С цел да се вземат предвид становищата на заинтересованите страни, следва да се проведат ефективни консултации на национално равнище, на равнище функционален блок въздушно пространство и на равнище Европейски съюз.
(15)
При обстоятелства, които не са могли да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и които са едновременно непреодолими и извън контрола на държавите членки и на субектите, за които се отнасят целите за ефективност, установяването на подходящи механизми за предупреждение следва да позволи изпълнението на подходящи действия, насочени към запазване на изискванията за безопасност, както и на непрекъснатостта на обслужване, като това може да включва преразглеждането на валидни за целия Европейски съюз или местни цели за ефективност.
(16)
Гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигане на целите на схемата за ефективност, като се отчита надлежно ефективността на военните мисии.
(17)
Схемата за ефективност не трябва да засяга разпоредбите на Регламент (ЕО) № 549/2004, насочени към защита на основни интереси от политиката за сигурност и защита.
(18)
Следва да бъдат подбрани специфични и измерими ключови показатели за ефективност, въз основа на които да може да се определи отговорността за постигането на целите за ефективност. Свързаните цели следва да бъдат постижими, реалистични и срочни и да са насочени към ефективно управление на устойчивата ефективност на аеронавигационното обслужване.
(19)
Изпълнението на задължителните цели за ефективност, подкрепено от финансови стимули, налага съответно обвързване с Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията от 3 май 2013 г. за установяване на обща схема за таксуване на аеронавигационното (5).
(20)
Ключовите показатели и цели за ефективност, трябва да бъдат установени и приложени в съответствие с целите, свързани с безопасността, и стандартите, определени в Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета (6), и правилата за прилагането му заедно с мерките, предприети от Съюза за постигане и поддържане на тези цели.
(21)
Комисията следва да направи оценка на плановете и целите за ефективност и да установи тяхната съгласуваност с общите цели на ЕС и адекватният им принос към тях и за цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД. Ако тази съгласуваност и адекватният им принос не могат да бъдат установени, Комисията следва да поиска преработване на плана(овете) и целта(ите) за ефективност и/или предприемането на корективни мерки.
(22)
По време на референтните периоди следва да се въведе ефективен процес за наблюдение на ефективността, включително събиране и разпространение на данни, за да се гарантира, че развитието на ефективността позволява постигането на целите и въвеждането на корективни мерки при необходимост.
(23)
Когато въз основа на резултатите от наблюдението Комисията разполага със съществени доказателства, че първоначалните данни, предположения и обосновки, които са в основата на определянето на първоначалните цели, не са повече валидни, Комисията може да реши да преразгледа валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност или може да разреши, по искане на една държава членка, преразглеждането на местни цели.
(24)
За изпълнението на мрежовите функции следва да са определени цели за ефективност. Поради това настоящият регламент следва да се прилага към управителния орган на мрежата, установен в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията от 7 юли 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 (7). Поради това Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията следва да бъде съответно изменен.
(25)
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (8), член 26 от Регламент (ЕС) № 677/2011 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1216/2011 от 24 ноември 2011 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции (9) следва да се отменят, считано от 1 януари 2015 г.
(26)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя мерките за подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции за общото въздушно движение в европейския (EUR) и в африканския (AFI) регион на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), където държавите членки са отговорни за осигуряването на аеронавигационно обслужване с оглед на изпълнение на изискванията на всички ползватели на въздушното пространство.
2. При определянето на цели и наблюдението на ефективността настоящият регламент се прилага към аеронавигационното обслужване, предоставяно от:
а)
доставчиците на обслужване на въздушното движение, определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
б)
доставчиците на метеорологично обслужване, ако са определени в съответствие с член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
управителния орган на мрежата, определен в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011.
Той се прилага също така при определянето на цели и наблюдението на ефективността на разходите по отношение на органите или субектите, направените от които допустими разходи подлежат на възстановяване посредством такси за ползвателите, както е посочено в член 15, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 550/2004 и в член 6, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 4, държавите членки могат да решат да не прилагат настоящия регламент към терминалното аеронавигационно обслужване, предоставяно на някои или на всички техни летища с по-малко от 70 000 движения на търговски въздушен транспорт за година по правилата за полети по прибори. Те информират Комисията за това.
4. Когато нито едно от летищата в дадена държава членка не достига прага от 70 000 движения на търговски въздушен транспорт за година по правилата за полети по прибори, настоящият регламент се прилага поне към летището с най-много движения на търговски въздушен транспорт по правилата за полети по прибори.
5. Задаването на цели за ефективност на разходите се прилага по отношение на установените разходи, определени в член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004.
6. Държавите членки могат също така да прилагат настоящия регламент:
а)
за въздушното пространство под тяхна отговорност в други региони на ИКАО, при условие че информират за това Комисията и другите държави членки и без да се засягат правата и задълженията на държавите членки по силата на Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване от 1944 г. („Чикагската конвенция“);
б)
към доставчици на аеронавигационно обслужване, които са получили разрешение да предоставят аеронавигационно обслужване без сертифициране, в съответствие с член 7, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
7. Независимо от разпоредбите за защита на информацията, съдържащи се в Директива 2003/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10) и в регламентите за нейното изпълнение - Регламент (ЕО) № 1321/2007 на Комисията (11) и Регламент (ЕО) № 1330/2007 на Комисията (12), изискванията, свързани с предоставянето на данните, определени в глава V, се прилагат по отношение на националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
1)
„оператор на летище“ означава управляващият орган на дадено летище, който във връзка с други дейности или по друг начин има за задача, съгласно националните закони и разпоредби, да администрира и управлява летищните съоръжения и да координира и контролира дейностите на различните оператори, които се намират на летището или в съответната летищна система;
2)
„данни“ означава качествена, количествена и друга приложима информация, свързана с ефективността на аеронавигационното обслужване, която е събирана и систематично обработвана от Комисията или от нейно име за целите на прилагането на схемата за ефективност;
3)
„показатели за ефективност“ означава показателите, които се използват за целите на наблюдението на ефективността, сравнителния анализ и преразглеждането;
4)
„ключови показатели за ефективност“ означава показателите за ефективност, използвани при определянето на цели за ефективност;
5)
„движения на търговски въздушен транспорт по правилата за полети по прибори“ означава сумата от излитания и кацания, изпълнявани по правилата за полети по прибори, изчислена като средногодишна стойност за трите календарни години, предхождащи представянето на плановете за ефективност;
6)
„задължителна цел“ означава цел за ефективност, която е приета от държавите членки като част от план за ефективност и е зависима от схема за стимулиране и/или планове за корективни действия;
7)
„въздушен превозвач“ означава предприятие за въздушен превоз, което притежава валиден лиценз за работа, издаден от държава членка в съответствие с правото на Европейския съюз;
8)
„установени разходи“ означава разходите, определени в член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
9)
„национален орган“ означава регулаторният и/или надзорният орган на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, чиито разходи са допустими за възстановяване от ползватели на въздушното пространство, когато те са направени във връзка с предоставянето на аеронавигационно обслужване в приложение на член 6, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013;
10)
„култура на справедливостта“ означава култура, в която операторите или друг персонал, действащ на предната линия, не се наказват за действия, пропуски или взети от тях решения, които съответстват на техния опит и обучение, но не се проявява търпимост към грубата небрежност, съзнателните нарушения и разрушителните действия;
11)
„координатор на летище“ означава физическо или юридическо лице, определено от държава членка да извършва координационни задачи на координираните летища, посочени в член 4 от Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (13);
12)
„наблюдение на ефективността“ означава непрекъснатият процес на събиране и анализиране на данни с оглед измерване на действителния резултат на дадена система спрямо съответните (ключови) цели и планове за ефективност, като се използват (ключовите) показатели за ефективност, посочени в член 9 и приложение I;
13)
„референтен период“ означава периодът на валидност и прилагане на общи за целия Европейски съюз цели за ефективност и на плановете за ефективност, както е посочено в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004;
14)
„навлизане в писта“ означава всяко събитие на летище, свързано с неправилното присъствие на въздухоплавателно средство, превозно средство или лице върху защитената зона на повърхността, определена за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
15)
„единица за обслужване на въздушното движение“ (единица за ОВД) означава гражданска или военна единица, отговорна за предоставянето на обслужване на въздушното движение;
16)
„КНО, МЕТ и АИО обслужване“ означава комуникационно, навигационно и обзорно обслужване, метеорологично обслужване за въздухоплаването и аеронавигационно информационно обслужване;
17)
„изключително събитие“ означава обстоятелства, при които капацитетът за УВД е необичайно намален, така че равнището на закъснения в управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е необичайно високо, в резултат на: планирано ограничение, причинено от оперативна или техническа промяна, силно неблагоприятни метеорологични обстоятелства, невъзможността да се използват големи части от въздушното пространство по естествени или по политически причини, или стачни действия и задействането на Европейското звено за координация при кризисни ситуации във въздухоплаването (EACCC) от управителния орган на мрежата вследствие на една или повече от тези причини;
18)
„разходи за преструктуриране“ означава значителни еднократни разходи, направени от доставчиците на аеронавигационно обслужване в процес на преструктуриране чрез въвеждането на нови технологии и процедури и свързани с тях бизнес модели, за да се стимулира предлагането на интегрирано обслужване, когато съответната държава членка желае възстановяване на разходите в хода на един или повече референтни периоди. Те могат да включват разходите, направени за компенсиране на служители, затваряне на центрове за контрол на въздушното движение, прехвърляне на дейности на нови места и отписване на активи и/или придобиване на стратегически дялови участия в други доставчици на аеронавигационно обслужване.
Член 3
Орган за преглед на ефективността
1. Когато Комисията реши да назначи орган за преглед на ефективността, който да я подпомага в прилагането на схемата за ефективност, това назначение е за определен срок, който е в съответствие с референтните периоди. Комисията назначава председателя и членовете на органа за преглед на ефективността.
2. Органът за преглед на ефективността трябва да притежава необходимата квалификация и безпристрастност, за да извършва по независим начин задачите, възложени му от Комисията, по-специално в ключовите области за ефективността, в които това е приложимо.
3. Органът за преглед на ефективността подпомага Комисията при прилагането на схемата за ефективност, по-специално по отношение на:
а)
събирането, проучването, потвърждаването и разпространяването на данни във връзка с ефективността;
б)
определянето или адаптацията на ключовите области за ефективността в съответствие с тези, определени в рамката за ефективност на Генералния план за УВД, както е посочено в член 9, параграф 1, и на съответните ключови показатели за ефективност;
в)
определянето на подходящи ключови показатели за ефективност, обхващащи във всички ключови области ефективността на мрежовите функции и на аеронавигационното обслужване както по маршрута, така и в терминалите;
г)
определянето и преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
д)
определянето на алармения(те) праг(ове), посочен(и) в член 10, параграф 4, за задействане на механизмите за предупреждение, предвидени в член 19;
е)
оценката на съгласуваността на приетите планове за ефективност, включително целите за ефективност, с целите, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
оценката при необходимост на съгласуваността на алармените прагове, приети в приложение на член 19, параграф 3, с валидните за целия Европейски съюз алармени прагове, посочени в член 10, параграф 4;
з)
оценката при необходимост на преразгледаните цели за ефективност или на корективните мерки, предприети от засегнатите държави членки;
и)
наблюдението, сравнителния анализ и прегледа на ефективността на аеронавигационно обслужване, включително инвестиционните и капиталови разходи, на местно и на съюзно равнище;
й)
наблюдението, сравнителния анализ и прегледа на ефективността на мрежовите функции;
к)
наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД, включително подготовката на годишни доклади до Комитета за единно небе;
л)
оценката на напредъка по целите за ефективност в края на всеки референтен период с оглед на подготовката на следващия период;
м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
н)
поддръжката и помощта при координирането на график за консултации със заинтересованите страни относно плановете за ефективност и задълженията за консултации, посочени в член 9, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
4. По искане на Комисията органът за преглед на ефективността предоставя ad hoc информация или доклади по въпроси, свързани с ефективността.
5. Органът за преглед на ефективността може да докладва и да препоръчва на Комисията мерки за подобряването на схемата.
6. По отношение на взаимоотношенията с националните надзорни органи:
а)
за целите на наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД органът за преглед на ефективността получава от националните надзорни органи необходимата информация във връзка с плановете за ефективност;
б)
органът за преглед на ефективността подпомага националните надзорни органи по тяхно искане, като предоставя независимо становище по въпроси на ефективността - например фактически сравнения между доставчиците на аеронавигационно обслужване, работещи при сходни условия (сравнителен анализ), анализи на промените в ефективността през последните пет години или анализи на прогнозите;
в)
националните надзорни органи могат да поискат от органа за преглед на ефективността помощ за определянето на диапазони от ориентировъчни стойности във връзка със задаването на цели, като се отчитат целите, валидни за целия Европейски съюз. Тези стойности се предоставят на разположение на националните надзорни органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища и ползвателите на въздушното пространство.
7. С оглед да се гарантира съгласуваност с целите и стандартите, които се определят и прилагат в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008, органът за преглед на ефективността си сътрудничи, когато е необходимо, с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) при изпълнението на задачите, посочени в параграф 3, когато те са свързани с безопасността.
8. За целите на наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД органът за преглед на ефективността разработва работни споразумения с доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 4
Национални надзорни органи
1. Националните надзорни органи отговарят за изготвянето на плановете за ефективност, надзора върху ефективността и наблюдението на плановете и целите за ефективност. При изпълнението на тези задачи те действат безпристрастно, независимо и прозрачно.
2. Държавите членки гарантират, че националните надзорни органи разполагат с необходимите ресурси и възможности или имат достъп до тях във всички ключови области за ефективността, за да изпълняват задачите, предвидени в настоящия регламент, включително правомощия за извършване на проверки в изпълнение на задачите, посочени в член 20.
3. Когато дадена държава членка има повече от един национален надзорен орган, тя информира Комисията кой национален надзорен орган отговаря за националната координация във връзка с прилагането на настоящия регламент.
Член 5
Функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите членки изготвят планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
2. За спазване на задължението си съгласно параграф 1 държавите членки:
а)
гарантират, че планът за ефективност е в съответствие с модела, определен в приложение II;
б)
уведомяват Комисията кой национален надзорен орган или организация отговаря за координацията в рамките на функционалния блок въздушно пространство и взаимоотношенията с Комисията при прилагането на плана за ефективност;
в)
вземат подходящи мерки, за да гарантират, че:
i)
при спазване на разпоредбите на буква д) и приложение I е определена отделна цел за всеки ключов показател за ефективност;
ii)
от съображения за прозрачност в плана за ефективност се посочва приносът на всеки доставчик на аеронавигационно обслужване в рамките на функционалния блок въздушно пространство, наблюдаван на най-подходящото равнище, за постигане на целите за ефективност, зададени за функционалния блок въздушно пространство;
iii)
мерките, посочени в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004, се определят и прилагат през референтния период, ако не бъдат изпълнени целите. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност;
г)
носят отговорността за определяне и постигане на целите за ефективност, зададени на местно равнище, а именно на равнище функционален блок въздушно пространство, на национално равнище, на равнище зона за събиране на такси и на равнище летище;
д)
когато не е установена обща зона за събиране на такси по маршрута по смисъла на член 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013, и когато в резултат на това целите за ефективността на разходите по маршрута са зададени за повече от една зона за събиране на такси в рамките на функционалния блок въздушно пространство, консолидират тези цели до само една стойност на агрегирано равнище за аеронавигационното обслужване по маршрута и предоставят за информация една обща стойност, която е показателна за усилията за ефективност на разходите на равнище функционален блок въздушно пространство;
е)
доказват, когато дадена зона за събиране на такси е променена през референтния период, че въпреки тази промяна приетите за периода цели за ефективност могат да бъдат постигнати;
ж)
гарантират, че планът за ефективност отговаря на обхвата на настоящия регламент в съответствие с член 1, параграф 6 от настоящия регламент и член 7 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 6
Управителен орган на мрежата
Управителният орган на мрежата, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията, извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя съответна информация за нуждите на изготвянето на цели за ефективността, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение на постигането на целите за ефективността през референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 21, параграф 5 предоставя на Комисията достъп до всички данни, посочени в приложение V;
в)
оказва помощ за функционалните блокове въздушно пространство и техните доставчици на аеронавигационно обслужване за постигане на целите им за ефективност през референтните периоди, като осигурява съгласуваност между плановете за ефективност, стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
г)
изготвя план за ефективност на мрежата, в съответствие с член 5, параграф 1 и член 16, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 677/2011, който се представя на Комисията не по-късно от шест месеца преди началото на всеки референтен период и се приема от Комисията преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е обществено достъпен и:
i)
съдържа цели за ефективност за всички ключови области за ефективността и за всички показатели в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, като се използват годишни стойности с цел наблюдение;
ii)
съдържа описание на действията, насочени към постигане на целите;
iii)
съдържа, ако е необходимо или по решение на Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
Член 7
Координиране с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ)
В приложение на член 13а от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008 държавите членки и Комисията се координират при необходимост с ЕААБ, за да се гарантира, че надлежно са взети предвид следните аспекти:
а)
аспектите на безопасността в схемата за ефективност, включително определянето, преразглеждането и изпълнението на ключови показатели за ефективност по отношение на безопасността и целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и представянето на предложения за подходящи действия и мерки след задействането на механизъм за предупреждение;
б)
съгласуваността на ключовите показатели и цели за ефективност по отношение на безопасността с изпълнението на Европейската програма за авиационна безопасност.
Член 8
Продължителност на референтните периоди
1. Първият референтен период за схемата за ефективност обхваща календарните години от 2012 до 2014 включително. Вторият референтен период, обхваща календарните години от 2015 до 2019 включително. Следващите референтни периоди ще са с продължителност по пет календарни години, освен ако не е указано друго чрез изменение на настоящия регламент.
2. Същият референтен период се прилага за целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и за плановете и целите за ефективност.
Член 9
Ключови области за ефективността и показатели за ефективност
1. При определянето на цели решенията за евентуално допълване и адаптация на други ключови области за ефективността съгласно член 11, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 549/2004 се вземат от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в член 5, параграф 3 от същия регламент.
2. При определянето на цели за всяка ключова област за ефективността се задават един или ограничен брой ключови показатели за ефективност. Ефективността на аеронавигационното обслужване се оценява спрямо задължителни цели за всеки ключов показател за ефективност.
3. В раздел 1 от приложение 1 са посочени ключовите показатели за ефективност във връзка с определянето на цели и показателите за ефективност на равнище Европейски съюз, подбрани за всяка ключова област за ефективността.
4. В раздел 2 от приложение I са посочени местните ключови показатели за ефективност във връзка с определяне на местни цели и показателите за ефективност на местно равнище, използвани за установяването на цели за ефективност. Местното равнище, а именно функционален блок въздушно пространство, национално равнище, зона за събиране на такси и летище, е определено в раздел 2 от приложение I.
5. Ключовите показатели за ефективност не се променят през референтния период. Промени се приемат чрез изменение на настоящия регламент най-късно шест месеца преди приемането на нови цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
6. В допълнение към ключовите области за ефективността и ключовите показатели за ефективност, посочени в настоящия член и определени в раздел 2 от приложение I, държавите членки могат да решат да установят показатели за ефективност и свързани с тях цели за свое собствено наблюдение на ефективността и/или като част от плана за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели следва да спомагат за постигане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и произтичащите от тях цели на местно равнище. Те биха могли например да интегрират и очертават гражданско-военното или метеорологичното измерение на плана за ефективност и могат да бъдат съпроводени от подходящи схеми за стимулиране.
7. С оглед да се улесни прилагането и оценяването на ключовите показатели за ефективност по отношение на безопасността, ЕААБ след консултации с органа за преглед на ефективността приема преди началото на втория референтен период подходящи средства за съответствие и насоки в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
ГЛАВА II
ПОДГОТОВКА НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 10
Цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията приема цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, като взема предвид съответната информация от управителния орган на мрежата и националните надзорни органи, и след консултация със заинтересованите страни, както е посочено в член 10 от посочения регламент, с други свързани организации и с ЕААБ по аспектите на безопасността в схемата за ефективност.
2. При спазване на член 9, параграф 3, валидни за целия Европейски съюз цели се предлагат от Комисията най-късно петнадесет месеца преди започването на референтния период и се приемат най-късно дванадесет месеца преди започването на референтния период.
3. Определянето на валидни за целия Европейски съюз цели за ключовия показател за ефективност, посочен в точка 4.1, буква б) от раздел 1 от приложение I, започва от третата година на втория референтен период и е предмет на решение на Комисията, като се следва процедурата, посочена в параграф 1.
4. Заедно с приемането на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз Комисията определя алармените прагове, при чието превишаване могат да бъдат задействани механизмите за предупреждение, посочени в член 19.
5. Комисията обосновава всяка цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, като описва основните предположения и мотиви за определяне на тези цели - например въз основа на информация от управителния орган на мрежата и от национални надзорни органи, както и на други фактически данни, прогнозирано въздушно движение и състав на групите от доставчици на аеронавигационно обслужване или от функционални блокове въздушно пространство, за които са налице сходни експлоатационни и икономически условия.
Член 11
Изготвяне на планове за ефективност
1. Националните надзорни органи изготвят планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи цели, които са в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и с критериите за оценка, посочени в приложение IV.
Без да се засяга моделът, посочен в приложение II, планът за ефективност може да включва различни раздели, отнасящи се до местното равнище, а именно функционален блок въздушно пространство, национално равнище, зона за събиране на такси и летище.
2. За подпомагане на подготовката на плановете за ефективност националните надзорни органи гарантират, че:
а)
доставчиците на аеронавигационно обслужване представят своите бизнеспланове на националните надзорни органи;
б)
със заинтересованите страни са проведени консултации относно плана и целите за ефективност в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) № 549/2004. На заинтересованите страни се предоставя адекватна информация най-малко три седмици преди консултативната среща.
3. Плановете за ефективност съдържат по-конкретно:
а)
прогнозата за въздушното движение, изразено в единици обслужване, която се предоставя за всяка година от референтния период на равнище функционален блок въздушно пространство и за всяка зона за събиране на такси във функционалния блок въздушно пространство, като се обосновават използваните стойности;
б)
установените разходи за аеронавигационно обслужване за всяка година от референтния период и за всяка зона за събиране на такси в съответствие с разпоредбите на член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
описание на инвестициите, включително тези, които са необходими за постигане на целите за ефективност, с подробности относно значението им във връзка с Европейския генерален план за УВД, стратегическия план за мрежата и съвместните проекти, посочени в член 15а, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 550/2004. В това описание се подчертават ползите и постигнатите синергии на равнище функционален блок въздушно пространство;
г)
цели за ефективност във всяка съответна ключова област за ефективността, които са определени по отношение на всеки ключов показател за ефективност за целия референтен период с годишни стойности, които да бъдат използвани с оглед на наблюдението и стимулирането;
д)
съображения за взаимните зависимости между ключови области за ефективността, включително оценка на въздействието на плана за ефективност върху безопасността с евентуално смекчаване, необходимо за поддържане на осигуряването на безопасността;
е)
описание на гражданско-военното измерение на плана и по-специално на ефективността при гъвкаво използване на въздушното пространство (FUA) с цел повишаване на капацитета, отчитайки надлежно ефективността на военните мисии и, ако бъде счетено за уместно, съответните показатели и цели за ефективност съгласувано с други показатели и цели на плана за ефективност;
ж)
описание и обосновка на начина, по който целите за ефективност, посочени в буква г), се съгласуват с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и допринасят за тях, както и за ефективността на Европейската мрежа за УВД;
з)
посочване на всички съответни доставчици на аеронавигационно обслужване и на техния конкретен принос за изпълнението на целите, наблюдавани от съображения за прозрачност на най-подходящото равнище съгласно член 5, параграф 2, буква в), подточка ii);
и)
описание на механизмите за стимулиране на съответните доставчици на аеронавигационни услуги, за да постигнат целите през референтния период;
й)
мерките, предприети от националните надзорни органи, за наблюдение на постигането на целите за ефективност;
к)
описание на резултатите от консултацията със заинтересованите страни, включително въпросите, повдигнати от участниците, както и действията, по които е постигнато съгласие.
4. Плановете за ефективност се основават на модела, посочен в приложение II, и могат да съдържат допълнителни показатели със съответни цели, ако държавите членки вземат решение за това в приложение на член 9, параграф 6.
5. Управителният орган на мрежата изготвя план за ефективност на мрежата, съдържащ цели за ефективност, съответстващи на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и, mutatis mutandis, критериите за оценка, посочени в приложение IV.
6. За подготовката на плана за ефективност на мрежата управителният орган на мрежата:
а)
осигурява консултация в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 677/2011;
б)
използване на модела, посочен в приложение III.
Член 12
Схеми за стимулиране
1. Схемите за стимулиране, прилагани от държавите членки като част от техните планове за ефективност, трябва да са в съответствие със следните общи принципи:
а)
да бъдат ефективни и пропорционални, както и да не се променят през референтния период;
б)
да бъдат прилагани по недискриминационен и прозрачен начин, така че да спомагат за повишаване на ефективността на предоставянето на обслужване;
в)
да бъдат част от регулаторната среда, предварително известна на всички заинтересовани страни, и да бъдат приложими през целия референтен период;
г)
да подтикват субектите, за които се отнасят целите за ефективност, да постигнат високо равнище на ефективност и изпълнение на съответните цели.
2. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до ефективността на разходите, да са от финансово естество и да се уреждат от съответните разпоредби, формулирани в членове 13 и 14 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те трябва да включват механизъм за споделяне на риска на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
3. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до капацитета, да са от финансово естество и да се уреждат от разпоредбите на член 15 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те могат да бъдат допълнени от стимули от друго естество, като например планове за корективни действия с крайни срокове и съответни мерки по решение на националните надзорни органи, като се вземат предвид местните обстоятелства.
4. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до околната среда, да са от финансово естество и да се уреждат от разпоредбите на член 15 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те могат да бъдат допълнени от стимули от друго естество, като например планове за корективни действия с крайни срокове и съответни мерки по решение на националните надзорни органи, като се вземат предвид местните обстоятелства.
5. Освен това държавите членки, на местно равнище, могат да променят такси за аеронавигационно обслужване, както е предвидено в член 16 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
ГЛАВА III
ПРИЕМАНЕ НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 13
Първоначално приемане на планове за ефективност
По предложение на националните надзорни органи държавите членки приемат планове за ефективност, съдържащи задължителни цели за ефективност, и ги представят на Комисията най-късно шест месеца преди началото на референтния период.
Член 14
Оценяване и преразглеждане на планове и цели за ефективност
1. Комисията оценява плановете за ефективност, техните цели и по-специално тяхното съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватния им принос към последните, както и с критериите, предвидени в приложение IV, като взема предвид изменението на условията, което може да е настъпило между датата на приемане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и датата на оценка на плана за ефективност. Когато са определени цели на местно равнище без позоваване на цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, оценката се основава на критериите, предвидени в приложение IV.
2. Когато Комисията констатира, че даден план за ефективност или част от него, както и целите му съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за последните, а също така отговарят на всички критерии, предвидени в приложение IV, Комисията уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност.
3. Когато Комисията констатира, че даден план за ефективност или част от него и някои или всички негови цели не съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за последните и/или не отговарят на един или повече от критериите, посочени в приложение IV, Комисията, в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност и съгласно процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, издава препоръка към съответната(ите) държава(и) членк(и) да приеме(ат) преработен план за ефективност или част от него и/или цел(и). Тази препоръка се изготвя след консултация със съответната(ите) държава(и) членка(и), като в нея се посочва точно кои части от плана за ефективност и/или цел(и) трябва да бъдат преработени и се обосновава оценката на Комисията.
4. В такъв случай съответната(ите) държава(и) членка(и) приема(т) преработен план за ефективност или част от него и/или цел(и), като взема(т) предвид становището на Комисията, заедно с подходящи мерки за постигане на поставените цели и уведомява(т) Комисията за това в срок от четири месеца след уведомяването за препоръката.
Член 15
Оценяване на преработени планове и цели за ефективност и приемане на корективни мерки
1. Комисията оценява всеки преработен план за ефективност или част от него и неговите цели за ефективност въз основа на критериите, предвидени в приложение IV.
2. Когато Комисията констатира, че даден преработен план за ефективност или част от него, както и целите му съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за последните, а също така отговарят на всички критерии, предвидени в приложение IV, Комисията уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това в срок от пет месеца след получаването на преработения план за ефективност.
3. Когато Комисията констатира, че даден преработен план за ефективност или част от него и някои или всички негови цели за ефективност все още не съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за последните и/или все още не отговарят на един или повече от критериите, предвидени в приложение IV, Комисията, в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност и съгласно процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, взема решение, че съответната(ите) държава(и) членка(и) трябва да предприеме(ат) корективни мерки.
4. В това решение точно се посочва по критериите, предвидени в приложение IV, коя част от плана и цел(и) трябва да бъдат преработени, както и обосновката за оценката на Комисията. То може да постановява очакваното равнище на ефективност за посочените цели, за да се даде възможност на съответната(ите) държава(и) членка(и) да предприеме(ат) подходящи корективни мерки, и/или да съдържа предложения за такива корективни мерки.
5. В срок от два месеца след решението на Комисията корективните мерки, приети от съответната(ите) държава(и) членка(и) се съобщават на Комисията заедно с елементите, които показват, че те са в съответствие с решението на Комисията.
Член 16
Планове за ефективност или корективни мерки, приети след започването на референтния период
Планове за ефективност или корективни мерки, приети след започването на референтния период вследствие на прилагането на процедурите, посочени в членове 14 и 15, се прилагат с обратна сила, считано от първия ден на референтния период.
Член 17
Преразглеждане на целите
1. В съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, Комисията може да реши да преразгледа целите, валидни за целия Европейски съюз, и/или може, по искане на държава членка, да разреши преразглеждането на една или няколко местни цели:
а)
когато на основание на своя доклад, посочен в член 18, параграф 4, тя разполага със значителни доказателства, че първоначалните данни, предположения и обосновки, които са в основата на определянето на първоначалните цели, вече не са валидни; или
б)
в резултат на прилагането на механизъм за предупреждение, както е посочено в член 19; или
в)
вследствие на решение на Комисията съгласно член 10, параграф 3, по отношение на ключов показател за ефективност, посочен в раздел 1, точка 4.1, буква б) от приложение I.
2. Преразглеждането на целите, валидни за целия Европейски съюз, може да доведе до изменение на съществуващите планове за ефективност. В такъв случай Комисията може да вземе решение за подходящо коригиране на графика, определен в глави II и III от настоящия регламент.
ГЛАВА IV
НАБЛЮДЕНИЕ НА ПОСТИГАНЕТО НА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 18
Текущо наблюдение и докладване
1. Националните надзорни органи и Комисията следва да наблюдават изпълнението на плановете за ефективност. За тази цел се използват годишните стойности, заложени в плана за ефективност. Ако през референтния период не бъдат изпълнени целите, съответната(ите) държава(и) членка(и) определя(т) и прилага(т) подходящи корективни мерки за преодоляването на това положение и ги съобщава(т) на Комисията. Когато Комисията констатира, че тези корективни мерки не са достатъчни за преодоляването на това положение, тя, в срок от пет месеца след получаването на мерките и в съответствие с процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това заедно с предложения за други корективни мерки.
2. Когато Комисията наблюдава значителен и постоянен спад на ефективността на местно равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, който засяга други държави, които са страни по Единното европейско небе, и/или цялото европейско въздушно пространство, тя може да поиска от съответните държави членки да определят, приложат и съобщят на Комисията подходящи корективни мерки за постигане на целите, заложени в техния план за ефективност. Когато Комисията констатира, че тези корективни мерки не са достатъчни за преодоляването на това положение, тя, в срок от пет месеца след получаването на мерките и в съответствие с процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това заедно с предложения за други корективни мерки.
3. Комисията наблюдава изпълнението на плана за ефективност на мрежата, изготвен от управителния орган на мрежата. За тази цел се използват годишните стойности, заложени в плана за ефективност. Ако през референтния период не бъдат изпълнени целите, Комисията изисква от управителния орган на мрежата да определи, приложи и съобщи на Комисията подходящи корективни мерки за постигане на целите, заложени в плана за ефективност на мрежата. Комисията информира националните надзорни органи или организации в съответствие с член 5, параграф 2, буква б) за такива корективни мерки.
4. Не по-късно от 1 юни всяка година и винаги, когато съществува риск да не бъдат постигнати целите за ефективност, националните надзорни органи или организации съгласно определението в член 5, параграф 2, буква б), докладват на Комисията за наблюдението на плановете и целите за ефективност. Докладите се основават на препоръки, които ще бъдат изготвени от Комисията преди началото на референтния период. Комисията докладва на Комитета за единно небе за постигането на целите за ефективност поне веднъж годишно.
Член 19
Механизми за предупреждение
1. Когато поради обстоятелства, които не могат да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и са както непреодолими, така и извън контрола на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителния орган на мрежата, аларменият(те) праг(ове) съгласно член 10, параграф 4 е/са достигнати на равнището на Европейския съюз за календарна година, Комисията прави преглед на положението, като се консултира с държавите членки чрез Комитета за единно небе, и в срок от четири месеца представя предложения за подходящи действия. Те могат да включват преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и преразглеждане вследствие на това на местни цели за ефективност.
2. Когато поради обстоятелства, които не могат да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и са както непреодолими, така и извън контрола на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителния орган на мрежата, аларменият(те) праг(ове) съгласно член 10, параграф 4 е/са достигнати на местно равнище за календарна година, съответните национални надзорни органи правят преглед на положението, като поддържат връзка с Комисията, и в срок от четири месеца представят предложения за подходящи действия. Те могат да включват преразглеждането на местните цели за ефективност.
3. Държавите членки могат да решат да приемат алармени прагове, които да се различават от тези по член 10, параграф 4 с цел да бъдат взети предвид местните обстоятелства и особености. В такъв случай тези прагове се задават в плановете за ефективност като съвместими с праговете, приети съгласно член 10, параграф 4. За отклоненията се дава подробна обосновка. Когато тези прагове се задействат, се прилага процесът, определен в параграф 1.
4. Когато прилагането на даден механизъм за предупреждение налага преразглеждане на планове и цели за ефективност, Комисията улеснява това преразглеждане чрез подходящо коригиране на приложимия график в съответствие с процедурата, посочена в глави II и III.
Член 20
Улесняване на наблюдението за съответствие
1. Доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителният орган на мрежата следва да улесняват инспекциите и проучванията, включително посещения на място, извършвани от Комисията и съответния национален надзорен орган или от квалифициран орган, действащ от името на националния надзорен орган, или от ЕААБ, ако е целесъобразно. Без да се засягат правомощията за надзор, поверени на националните надзорни органи и ЕААБ, упълномощените лица имат право:
а)
да проучват по отношение на всички ключови области за ефективността съответните документи и всякакви други материали, използвани при изготвянето на планове и определянето на цели за ефективност;
б)
да правят копия на такива документи или извлечения от тях;
в)
да изискват устни обяснения на място.
2. Инспекциите и проучванията съгласно параграф 1 се извършват в съответствие с процедурите в сила в държавата членка, в която се предприемат.
3. Националните надзорни органи наблюдават прилагането на настоящия регламент по отношение на ефективността в областта на безопасността в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени с Регламент (ЕС) № 1034/2011 на Комисията (14).
4. В контекста на стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането на настоящия регламент от държавите членки в ключовата за ефективността област на безопасността в съответствие с работните методи, предвидени в член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
ГЛАВА V
СЪБИРАНЕ, ПОТВЪРЖДАВАНЕ, ПРОУЧВАНЕ, ОЦЕНЯВАНЕ И РАЗПРОСТРАНЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ, СВЪРЗАНА С ЕФЕКТИВНОСТТА НА АЕРОНАВИГАЦИОННОТО ОБСЛУЖВАНЕ ЗА ЕДИННОТО ЕВРОПЕЙСКО НЕБЕ
Член 21
Събиране и потвърждаване на данните за преглед на ефективността
1. В допълнение към вече събраните данни от Комисията чрез други инструменти на Съюза, които могат да бъдат използвани за преглед на ефективността, националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи гарантират, че на Комисията се предоставят данните, посочени в приложение V, в съответствие с изискванията, изложени в посоченото приложение.
2. Националните органи могат да възлагат или изцяло или частично да реорганизират задачата по предоставяне на данните между техните национални надзорни органи, доставчици на аеронавигационно обслужване, оператори на летища и координатори на летища с оглед на съобразяване с местните особености и съществуващите канали за отчитане.
3. Доставчиците на данни предприемат необходимите мерки, за да гарантират качеството, потвърждаването и навременното предаване на данните, включително предоставяне на фактите от техните проверки на качеството и процесите по потвърждаването, обяснения в отговор на конкретни запитвания на Европейската комисия, които се отнасят до качеството на данните, и когато е необходимо, планове за действие за подобряване на качеството на данните. Данните се предоставят безплатно, в електронна форма, когато е възможно, като се използва посоченият от Комисията формат.
4. Комисията оценява качеството и потвърждава данните, предадени съгласно параграф 1. Когато данните не позволяват целево използване за преглед на ефективността, Комисията може да предприеме подходящи мерки за оценка и подобряване на качеството на данните в сътрудничество с държавите членки и, по-специално, с техните национални надзорни органи.
5. За целите на настоящия регламент посочените в параграф 1 данни, които вече са предоставени на Евроконтрол, се считат за предоставени на Комисията. Комисията и Евроконтрол вземат необходимите мерки, за да гарантират, че данните, които досега не са предоставени на Евроконтрол, са на разположение на Комисията в съответствие с изискванията, посочени в параграф 3.
6. В случаите, когато бъдат определени значими нови изисквания относно данните или когато може да се очаква недостатъчно качество на данните, Комисията може да предвиди пилотни проучвания, които да се извършат на доброволен принцип от държавите членки или заинтересовани страни, преди въвеждането на нови изисквания относно данните чрез изменение на настоящия регламент. Тези пилотни проучвания се извършват с цел да се оцени осъществимостта на събирането на съответните данни, като се търси равновесие между ползите от наличието на данни спрямо разходите за събирането им и тежестта върху респондентите.
Член 22
Разпространение на информация
1. Комисията разпространява информация в изпълнение на целите, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (15), и по специално член 4 от него, и в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
2. Информацията по член 3, параграф 3, буква а) се предоставя на разположение на обществеността, по-специално чрез електронни средства. За тази цел Комисията взема решение относно политиката за обработка, защита, поверителност и разпространяване на данните за ефективността, събрани за целите на прилагането на член 21, и свързаните с тях права върху интелектуалната собственост.
3. Докладите на Комисията, посочени в член 18, параграф 4 се предоставят на разположение на обществеността и се оповестяват в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията може да реши редовно да предоставя на заинтересованите страни друга обща информация, по-специално чрез електронни средства.
4. Целите, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 10, и препратка към приетите планове за ефективност, посочени в глава III, се предоставят на разположение на обществеността и се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
5. На доставчика на данните, който е пряко свързан със съответната информация и дейности, се предоставя индивидуален достъп до конкретна информация като потвърдени данни и статистически данни.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 23
Освобождавания
Когато в съответствие с процедурите, предвидени в член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013, е установено, че терминалното аеронавигационно обслужване и/или КНО, МЕТ и АИО обслужването в дадена държава членка отчасти или изцяло се осъществяват при пазарни условия и държавата членка е взела решение съгласно настоящия регламент да не изчислява установените разходи за тези услуги, да не изчислява и определя таксите за използване на летищата и да не прилага финансови стимули за въпросните услуги, за тези услуги не се прилагат цели относно ефективността на разходите.
Член 24
Обжалване
Държавите членки гарантират, че решенията, взети съгласно настоящия регламент, са надлежно обосновани и подлежат на ефективно преразглеждане и/или процедура на обжалване.
Член 25
Преглед на схемата
До края на всеки референтен период Комисията прави преглед на схемата за ефективност, и по-специално анализира нейното въздействие, ефективност и обхват, като вземат предвид извършената от ИКАО работа в тази област.
Член 26
Изменения в Регламент (ЕС) № 677/2011
Регламент (ЕС) № 677/2011 се изменя, както следва:
1)
Съображение 28 се заличава.
2)
В член 5 текстът на параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 8 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (16).
3)
В член 5 текстът на параграф 4 се заменя със следния текст:
„4. Стратегическият план за мрежата се актуализира редовно, най-малко 12 месеца преди началото на всеки референтен период.“
4)
В член 20 текстът на параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общото състояние на мрежата, като той е тясно обвързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата и плана за ефективност на мрежата, посочен в член 6, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията.“
5)
Текстът на приложение IV се заменя със следния текст:
„ПРИЛОЖЕНИЕ IV
МОДЕЛ ЗА СТРАТЕГИЧЕСКИ ПЛАН ЗА МРЕЖАТА
Стратегическият план за мрежата се основава на следната структура:
1. ВЪВЕДЕНИЕ
1.1.
Обхват (географски и по време) на стратегическия план за мрежата
1.2.
Изготвяне на плана и процес на потвърждаване
2. ОБЩ КОНТЕКСТ И ИЗИСКВАНИЯ
2.1.
Описание на сегашното и планираното състояние на мрежата, включително европейската трасова мрежа (ERND), УПВД, летищата и оскъдните ресурси
2.2.
Предизвикателства и възможности във връзка със срока на плана (включително прогноза за търсенето при въздушното движение и развитието в световен мащаб)
2.3.
Цели за ефективност и стопански изисквания, изразени от различните заинтересовани страни, и цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
3. СТРАТЕГИЧЕСКА ВИЗИЯ
3.1.
Описание на стратегическия начин, по който мрежата ще се развива и напредва, така че успешно да се постигнат целите за ефективност и се отговори на стопанските изисквания
3.2.
Съответствие със схемата за ефективност
3.3.
Съответствие с Европейския генерален план за УВД
4. СТРАТЕГИЧЕСКИ ЦЕЛИ
4.1.
Описание на стратегическите цели на мрежата:
а)
включване на аспектите на сътрудничество на участващите оперативни заинтересовани страни от гледна точка на роли и отговорности;
б)
посочване как стратегическите цели ще отговорят на изискванията;
в)
установяване как ще се измерва напредъкът към тези цели;
г)
посочване как стратегическите цели ще окажат въздействие върху сектора и други засегнати области.
5. СТРАТЕГИЧЕСКО ПЛАНИРАНЕ
5.1.
Описание на краткосрочното/средносрочното планиране:
а)
приоритетите за всяка стратегическа цел;
б)
изпълнението на всяка стратегическа цел от гледна точка на внедряването на необходимата технология, въздействието върху структурата, човешките аспекти, съответните разходи и ползи, както и необходимото ръководство, ресурси и регулиране;
в)
необходимото участие на оперативните заинтересовани страни във всеки елемент от плана, включително техните роли и отговорности;
г)
договореното равнище на участие на управителния орган на мрежата за подпомагане на изпълнението на всеки елемент от плана за всяка отделна функция.
5.2.
Описание на дългосрочното планиране:
а)
стремежът да се постигнат всички стратегически цели от гледна точка на необходимата технология и съответните аспекти на научноизследователската и развойна дейност, въздействието върху структурата, човешките аспекти, икономическото досие, необходимото ръководство и регулиране, както и съответната обосновка, икономическа и по отношение на безопасността, за тези инвестиции;
б)
необходимото участие на оперативните заинтересовани страни във всеки елемент от плана, включително техните роли и отговорности.
6. ОЦЕНКА НА РИСКА
6.1.
Описание на рисковете, свързани с изпълнението на плана
6.2.
Описание на процеса на наблюдение (включително евентуално отклонение от първоначалните цели)
7. ПРЕПОРЪКИ
7.1.
Установяване на действията, които следва да се предприемат от Съюза и държавите членки за подпомагане на изпълнението на плана.“
Член 27
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Настоящият регламент се прилага от втория референтен период, както е посочено в член 8, и по време на този период. По отношение на прилагането на схемата за ефективността, с цел да се позволи приемането на цели, валидни за целия Европейски съюз, в приложение на член 10, параграф 2 преди началото на втория референтен период и подготовката и приемането на планове за ефективност в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент, член 1, параграфи 3 и 4, член 3, параграф 3, букви и) и н), членове 5 и 6, член 9, параграфи 3 и 4, член 26, глави II и III и приложения I, II, III, IV и V, се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 28
Отмяна
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията, член 26 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1216/2011 на Комисията се отменят, считано от 1 януари 2015 г., без да се засяга задължението на държавите членки да прилагат схемата за ефективността през първия референтен период, както е определено в член 8.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 390/2013
av den 3 maj 2013
om inrättande av ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1070/2009 (2), särskilt artikel 11, och
av följande skäl:
(1)
Enligt förordning (EG) nr 549/2004 ska ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner införas. Med tanke på prestationssystemets närmare funktion bör kommissionen anta genomförandebestämmelser.
(2)
Prestationssystemet bör bidra till hållbar utveckling av lufttransportsystemet genom förbättring av flygtrafiktjänsternas övergripande effektivitet inom nyckelområdena säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet, i linje med prestandaramverket i generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten (ATM), samtidigt som de övergripande säkerhetsmålen beaktas på vederbörligt sätt.
(3)
I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (3), ändrad genom förordning (EG) nr 1070/2009, föreskrivs inrättandet av ett avgiftssystem och gemensamma projekt för att genomföra generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten. Både avgiftssystemet och de gemensamma projekten är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av prestationssystemet.
(4)
Enligt artikel 11.1 i förordning (EG) nr 549/2004 bör denna förordning tillämpas på de nätverksfunktioner för flygledningstjänsten som avses i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) (4), ändrad genom förordning (EG) nr 1070/2009.
(5)
Kommissionen får bistås vid genomförandet av prestationssystemet av ett organ för prestationsgranskning. Detta organ bör ha möjlighet att ge oberoende råd till kommissionen på alla områden som påverkar utförandet av flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner.
(6)
Med tanke på det faktum att nationella tillsynsmyndigheter har en nyckelroll att spela när det gäller genomförandet av prestationssystemet bör medlemsstaterna säkerställa att de har förutsättningar att effektivt fullgöra sina skyldigheter.
(7)
För att garantera långsiktiga förbättringar i syfte att uppnå samhällsmålen på hög nivå, som de återspeglas i generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten, bör prestationssystemet drivas med ett perspektiv som sträcker sig längre än en enda referensperiod.
(8)
Prestationssystemet bör utformas så att flygtrafiktjänsterna betraktas genom ett gate-till-gate-synsätt som omfattar flygtrafiktjänster underväg och terminaltjänster och vars syfte är att förbättra nätverkets övergripande prestanda.
(9)
Prestationssystemet bör ha utförandeindikatorer och bindande mål för alla nyckelområden där erforderliga säkerhetsnivåer uppnås och upprätthålls till fullo.
(10)
När kommissionen antar unionsomfattande prestationsmål för en referensperiod bör den ta vederbörlig hänsyn till den prestationsnivå som uppnåtts under föregående referensperiod(er).
(11)
Med tanke på de starka kopplingarna mellan de olika nyckelområdena bör de ömsesidiga beroendena mellan prestationsmålen, med beaktande av de övergripande säkerhetsmålen, beaktas i vederbörlig utsträckning när prestationssystemet utformas och övervakas.
(12)
Prestationsplaner bör fastställas på nivån för funktionella luftrumsblock och bör visa, av öppenhetsskäl, hur varje leverantör av flygtrafiktjänster inom ett funktionellt luftrumsblock bidrar till att uppnå målen, övervakat på den lämpligaste nivån.
(13)
Prestationsplaner ska beskriva de åtgärder, t.ex. incitamentsystem, som är riktade till intressenter för att förbättra resultaten på alla nivåer. Säkerheten bör på grund av sin överordnade karaktär inte vara beroende av incitament.
(14)
För att intressenters synpunkter ska komma fram bör effektiva samråd genomföras på nationell nivå, på nivån för funktionella luftrumsblock och på unionsnivå.
(15)
Under omständigheter som inte kunde förutses vid tidpunkten för antagandet av prestationsplanerna, och som dels är oöverstigliga och dels inte kan kontrolleras av medlemsstaterna och de enheter som omfattas av prestationsmålen, bör inrättandet av lämpliga varningsmekanismer göra det möjligt att genomföra lämpliga åtgärder som syftar till att upprätthålla säkerhetskraven samt kontinuiteten i tillhandahållandet av tjänster, vilket kan innefatta en översyn av unionsomfattande eller lokala prestationsmål.
(16)
Civil-militärt samarbete och civil-militär samordning är av yttersta vikt för att man ska kunna uppnå målen för prestationssystemet, med vederbörligt beaktande av effektiviteten i militära uppdrag.
(17)
Prestationssystemet bör inte påverka tillämpningen av de bestämmelser i förordning (EG) nr 549/2004 som syftar till att skydda väsentliga säkerhets- eller försvarspolitiska intressen.
(18)
Man bör välja specifika och mätbara nyckelutförandeindikatorer som kan användas som grund för tilldelning av ansvar för att uppnå prestationsmålen. De tillhörande målen bör vara uppnåeliga, realistiska och tidsbundna, och de bör syfta till att styra det hållbara utförandet av flygtrafiktjänster på ett effektivt sätt.
(19)
Vid införandet av bindande prestationsmål som stöds av incitament av ekonomisk karaktär krävs en lämplig koppling till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av den 3 maj 2013 om avgifter (5).
(20)
Nyckelutförandeindikatorerna och prestationsmålen måste upprättas och genomföras i linje med de säkerhetsmål och säkerhetsnormer som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (6) och dess genomförandebestämmelser tillsammans med de åtgärder som unionen vidtar för att uppnå och bibehålla dessa mål.
(21)
Kommissionen bör bedöma prestationsplanerna och prestationsmålen och fastställa deras överensstämmelse med och adekvata bidrag till de unionsomfattande målen och den övergripande prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst. Om denna överensstämmelse och detta adekvata bidrag inte kan fastställas bör kommissionen begära att prestationsplanen (prestationsplanerna) och prestationsmålet (prestationsmålen) revideras och/eller att korrigeringsåtgärder vidtas.
(22)
Under referensperioderna bör en effektiv prestationsgranskningsprocess, inbegripet insamling och spridning av data, ha införts för att säkerställa att kvaliteten utvecklas så att målen kan uppnås och så att man vid behov kan vidta korrigeringsåtgärder.
(23)
När kommissionen på grundval av övervakningsresultat har påtagliga bevis för att ursprungliga data, antaganden och motiveringar som ligger till grund för fastställandet av de ursprungliga målen inte längre gäller, får kommissionen besluta att revidera de unionsomfattande prestationsmålen eller tillåta, på begäran av en medlemsstat, att lokala mål revideras.
(24)
Utförandet av nätverksfunktioner bör omfattas av prestationsmål. Därför bör denna förordning gälla för den nätverksförvaltare som inrättats enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 av den 7 juli 2011 om genomförandebestämmelser för flygledningstjänst (ATM) och om ändring av förordning (EU) nr 691/2010 (7). Kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 bör ändras i enlighet med detta.
(25)
Kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 om gemensamma krav i fråga om tillhandahållande av flygtrafiktjänster (8), artikel 26 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1216/2011 av den 24 november 2011 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (9) bör upphävas med verkan från och med den 1 januari 2015.
(26)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. I denna förordning fastställs åtgärder för att övergripande förbättra utförandet av flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner för allmänflyget inom Internationella civila luftfartsorganisationens (International Civil Aviation Organization - Icao) Europaregion (EUR) och Afrikaregion (AFI) där medlemsstaterna har ansvar för att tillhandahålla flygtrafiktjänster, i syfte att tillgodose alla luftrumsanvändares behov.
2. När mål fastställs och vid prestationsgranskning ska denna förordning gälla de flygtrafiktjänster som tillhandahålls av
a)
de leverantörer av flygtrafikledningstjänster som utnämnts i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 550/2004,
b)
leverantörer av flygvädertjänster, om dessa utsetts i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 550/2004,
c)
den nätverksförvaltare som inrättats i enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011.
Den ska också gälla när mål fastställs och vid prestationsgranskning avseende kostnadseffektivitet för de myndigheter eller organ som ådrar sig stödberättigande kostnader som ska ersättas genom användaravgifter, enligt artikel 15.2 b i förordning (EG) nr 550/2004 och artikel 6.2 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa denna förordning på terminaltjänster som tillhandahålls på vissa eller alla deras flygplatser med färre än 70 000 IFR-rörelser per år. De ska underrätta kommissionen om detta.
4. Om ingen av flygplatserna i en medlemsstat når upp till tröskeln 70 000 IFR-rörelser per år ska denna förordning åtminstone tillämpas på den flygplats som har det största antalet IFR-rörelser.
5. Målen för kostnadseffektivitet ska gälla för de fastställda kostnader som avses i artikel 15.2 a och b i förordning (EG) nr 550/2004.
6. Medlemsstaterna får också tillämpa denna förordning
a)
i luftrum under deras ansvar i andra Icao-regioner, under förutsättning att de underrättar kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta, och utan att det påverkar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter enligt 1944 års Chicagokonvention om internationell civil luftfart (Chicagokonventionen),
b)
på leverantörer av flygtrafiktjänster som har tillstånd att tillhandahålla flygtrafiktjänster utan certifikat, enligt artikel 7.5 i förordning (EG) nr 550/2004.
7. Trots bestämmelserna om skydd av information enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG (10) och dess tillämpningsförordningar, kommissionens förordning (EG) nr 1321/2007 (11) och kommissionens förordning (EG) nr 1330/2007 (12), ska kraven på tillhandahållande av data enligt kapitel V gälla för nationella myndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. flygplatsoperatör: ledningsorganet vid en flygplats vilket, även i samband med annan verksamhet, enligt nationella lagar eller andra författningar har i uppdrag att administrera och sköta flygplatsen och samordna och kontrollera den verksamhet som bedrivs av operatörerna vid flygplatsen eller inom det berörda flygplatssystemet.
2. data: kvalitativ, kvantitativ och annan relevant information som avser flygtrafiktjänstens utförande och som insamlats och behandlats systematiskt av kommissionen eller för kommissionens räkning inom ramen för genomförandet av prestationssystemet.
3. utförandeindikatorer: indikatorer som används för kontroll, benchmarking och granskning av resultat.
4. nyckelutförandeindikatorer: utförandeindikatorer som används för att sätta upp prestationsmål.
5. IFR-rörelser: det totala antal starter och landningar som genomförs enligt instrumentflygregler, beräknat som det årliga genomsnittet för de tre kalenderår som föregår den tidpunkt då prestationsplanerna lämnades in.
6. bindande mål: ett prestationsmål som medlemsstater har antagit som en del av en prestationsplan och som omfattas av ett incitamentsystem och/eller planer för korrigeringsåtgärder.
7. lufttrafikföretag: en flygoperatör med giltig operativ licens utfärdad av en medlemsstat i enlighet med EU-lagstiftningen.
8. fastställda kostnader: de kostnader som definieras i artikel 15.2 a och b i förordning (EG) nr 550/2004.
9. nationell myndighet: den reglerings- och/eller tillsynsmyndighet på nationell nivå eller nivån för funktionella luftrumsblock vars kostnader får debiteras luftrumsanvändare när kostnaderna uppstår i samband med tillhandahållandet av flygtrafiktjänster enligt artikel 6.2 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013.
10. rättvisekultur: en kultur där operativa medarbetare och andra inte bestraffas för handlingar, förbiseende eller beslut som står i rimligt förhållande till deras erfarenhet och utbildning, men där grov vårdslöshet, medvetna överträdelser eller destruktivt agerande inte tolereras.
11. flygplatssamordnare: den fysiska eller juridiska person som utses av en medlemsstat för att utföra de samordnande uppgifterna vid samordnade flygplatser enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (13).
12. prestationsgranskning: den kontinuerliga processen med insamling och analys av data för att mäta ett systems faktiska resultat jämfört med de relevanta (nyckel) prestationsmålen och prestationsplanerna och med hjälp av de (nyckel) utförandeindikatorer som anges i artikel 9 och bilaga I.
13. referensperiod: giltighets- och tillämpningsperioden för de unionsomfattande prestationsmålen och för prestationsplanerna enligt artikel 11.3 d i förordning (EG) nr 549/2004.
14. intrång på bana: varje händelse på en flygplats när ett luftfartyg, ett fordon eller en person obehörigen befinner sig på det skyddade området på en yta som är avsedd för luftfartygs landning och start.
15. flygtrafikledningsenhet (ATS-enhet): en civil eller militär enhet som ansvarar för att tillhandahålla flygtrafikledningstjänst.
16. CNS-, MET- och AIS-tjänster: kommunikations-, navigations- och övervakningstjänst, flygvädertjänst och flygbriefingtjänst.
17. exceptionell händelse: omständigheter under vilka flygledningstjänstens kapacitet är onormalt reducerad, så att nivån av ATFM-förseningar är onormalt hög till följd av en planerad begränsning som orsakas av operativa eller tekniska förändringar, betydande ogynnsamma väderförhållanden, att stora delar av luftrummet inte är tillgängligt antingen av naturliga eller politiska skäl, eller strejker och nätverksförvaltarens aktivering av EACCC till följd av en eller flera av dessa orsaker.
18. omstruktureringskostnader: betydande engångskostnad som uppstår för leverantörer av flygtrafiktjänster i samband med omstrukturering, genom införande av ny teknik och nya förfaranden och därmed förknippade affärsmodeller för stimulering av integrerat tillhandahållande av tjänster då medlemsstaterna vill återvinna kostnaderna under en eller flera referensperioder. De kan inbegripa kostnader för ersättning till anställda, stängning av flygkontrollcentraler, flytt av verksamhet till nya platser och avskrivning av tillgångar och/eller förvärv av strategiska aktieposter i andra leverantörer av flygtrafiktjänster.
Artikel 3
Organ för prestationsgranskning
1. När kommissionen beslutar att utnämna ett organ för prestationsgranskning som ska bistå kommissionen vid prestationssystemets genomförande ska utnämningen vara tidsbestämd och motsvara referensperioderna. Kommissionen ska utse ordföranden och medlemmarna i organet för prestationsgranskning.
2. Organet för prestationsgranskning ska ha rätt kompetens och vara opartiskt så att det självständigt kan utföra de uppdrag det anförtros av kommissionen, i synnerhet inom tillämpliga nyckelområden.
3. Organet för prestationsgranskning ska bistå kommissionen vid prestationssystemets genomförande, i synnerhet när det gäller följande:
a)
Insamling, behandling, validering och spridning av prestationsrelaterade data.
b)
Definition eller anpassning av nyckelområden, i linje med de områden som identifieras i prestandaramverket i generalplanen för flygledningstjänsten (ATM) enligt artikel 9.1, och tillhörande nyckelutförandeindikatorer.
c)
Definition av lämpliga nyckelutförandeindikatorer som inom alla nyckelområden täcker nätverksfunktionernas och flygtrafiktjänsternas prestation både vid undervägstjänster och terminaltjänster.
d)
Upprättande och översyn av unionsomfattande prestationsmål.
e)
Fastställande av de gränsvärden för varning enligt artikel 10.4 som ska aktivera de varningsmekanismer som fastställs i artikel 19.
f)
Bedömning av hur de antagna prestationsplanerna inklusive prestationsmål överensstämmer med de unionsomfattande målen.
g)
Där det är lämpligt, bedömning av hur de gränsvärden för varning som antagits enligt artikel 19.3 stämmer överens med de unionsomfattande gränsvärden för varning som avses i artikel 10.4.
h)
Där det är lämpligt, bedömning av de reviderade prestationsmål eller de korrigeringsåtgärder som berörda medlemsstater har vidtagit.
i)
Granskning, benchmarking och övervakning av flygtrafiktjänsternas prestation, inklusive investerings- och kapitalutgifter, på lokal nivå och på unionsnivå.
j)
Granskning, benchmarking och övervakning av nätverksfunktionernas prestation.
k)
Granskning av den övergripande prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst, inbegripet utarbetande av årsrapporter till kommittén för det gemensamma luftrummet.
l)
Bedömning av hur prestationsmålen har uppnåtts i slutet av varje referensperiod, inför förberedandet av följande period.
m)
Bedömning av nätverksförvaltarens prestationsplan, inklusive dess förenlighet med de unionsomfattande prestationsmålen.
n)
Upprätthållande och stöd vid samordningen av en tidsplan för samråd med intressenter beträffande prestationsplaner och de samrådsskyldigheter som avses i artikel 9.1 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013.
4. Organet för prestationsgranskning ska på kommissionens begäran tillhandahålla ad hoc-information eller rapporter om prestationsrelaterade frågor.
5. Organet för prestationsgranskning kan lämna rapporter och rekommendationer till kommissionen i syfte att förbättra systemet.
6. I fråga om förhållandet mellan organet för prestationsgranskning och de nationella tillsynsmyndigheterna ska följande gälla:
a)
För granskningen av den övergripande prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst ska de nationella tillsynsmyndigheterna förse organet för prestationsgranskning med nödvändig information rörande prestationsplanerna.
b)
Organet för prestationsgranskning ska på den nationella tillsynsmyndighetens begäran bistå denna genom att tillhandahålla oberoende synpunkter på prestationsaspekter, såsom konkreta jämförelser mellan leverantörer av flygtrafiktjänster som arbetar under liknande förhållanden (benchmarking), analyser av prestationsförändringar under de senaste fem åren eller prognosanalyser.
c)
Nationella tillsynsmyndigheter kan begära bistånd från organet för prestationsgranskning vid bestämningen av de olika intervallen för riktgivande värden när mål fastställs, med beaktande av de unionsomfattande målen. Dessa värden ska vara tillgängliga för nationella tillsynsmyndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer och luftrumsanvändare.
7. För att säkerställa överensstämmelse med de mål och normer som fastställs och genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008 ska organet för prestationsgranskning i lämplig utsträckning samarbeta med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) vid utförandet av de uppdrag som avses i punkt 3, när dessa är säkerhetsrelaterade.
8. För övervakningen av den övergripande prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst ska organet för prestationsgranskning ta fram arbetsmetoder tillsammans med leverantörerna av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag.
Artikel 4
Nationella tillsynsmyndigheter
1. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha ansvaret för utarbetandet av prestationsplaner, tillsyn av utförande och granskning av prestationsplaner och prestationsmål. Tillsynsmyndigheterna ska utföra dessa uppdrag på ett opartiskt, oberoende och transparent sätt.
2. Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna innehar eller har tillgång till nödvändiga resurser och den kapacitet som krävs inom alla nyckelområden för att kunna utföra de uppdrag som fastställs i denna förordning, inbegripet inspektionsbefogenheter för att utföra de uppgifter som avses i artikel 20.
3. En medlemsstat som har flera nationella tillsynsmyndigheter ska underrätta kommissionen om vilken nationell tillsynsmyndighet som har ansvaret för den nationella samordningen när det gäller genomförandet av denna förordning.
Artikel 5
Funktionella luftrumsblock
1. Medlemsstaterna ska inrätta prestationsplaner på nivån för funktionella luftrumsblock.
2. För att fullgöra skyldigheten i punkt 1 ska medlemsstaterna
a)
se till att prestationsplanen följer mallen i bilaga II,
b)
underrätta kommissionen om vilken nationell tillsynsmyndighet eller vilket nationellt tillsynsorgan som har ansvar för samordningen inom det funktionella luftrumsblocket och för relationerna med kommissionen när det gäller genomförandet av prestationsplanen,
c)
vidta lämpliga åtgärder för att se till att
i)
ett enda mål fastställs per nyckelutförandeindikator, om inte annat följer av bestämmelserna i led e och bilaga I,
ii)
bidraget från varje leverantör av flygtrafiktjänster inom det funktionella luftrumsblocket för att uppnå de prestationsmål som fastställts för det funktionella luftrumsblocket, övervakat på den lämpligaste nivån, av öppenhetsskäl anges i prestationsplanen,
iii)
de åtgärder som avses i artikel 11.3 d i förordning (EG) nr 549/2004 identifieras och tillämpas under referensperioden när målen inte uppfylls; prestationsplanens årliga värden ska användas för detta ändamål,
d)
ansvara för att fastställa och uppnå de prestationsmål som fastställs på lokala nivåer, dvs. nivån för funktionella luftrumsblock, nationell nivå, avgiftszonsnivå och flygplatsnivå,
e)
om ingen gemensam avgiftszon för undervägsavgifter har inrättats enligt artikel 4 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013, och om kostnadseffektivitetsmål underväg följaktligen fastställs för mer än en avgiftszon inom det funktionella luftrumsblocket, konsolidera dessa mål till ett enda värde på aggregerad nivå för flygtrafiktjänster underväg och tillhandahålla, i informationssyfte, ett totalbelopp som visar den insats som har gjorts för att öka kostnadseffektiviteten på nivån för funktionella luftrumsblock,
f)
om en avgiftszon ändras under pågående referensperiod, visa att det efter ändringen fortfarande är möjligt att uppnå de prestationsmål som antagits för perioden,
g)
säkerställa att prestationsplanen är förenlig med denna förordnings tillämpningsområde i enlighet med artikel 1.6 i denna förordning och artikel 7 i förordning (EG) nr 549/2004.
Artikel 6
Nätverksförvaltare
Den nätverksförvaltare som inrättats enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 551/2004 (14) och artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 ska utföra följande uppgifter med avseende på prestationssystemet:
a)
Bistå kommissionen genom att tillhandahålla relevanta synpunkter för att utarbeta unionsomfattande prestationsmål före referensperioderna och för övervakning av hur prestationsmålen uppnås under referensperioden. Nätverksförvaltaren ska särskilt uppmärksamma kommissionen på eventuella betydande och ihållande försämringar av de operativa resultaten.
b)
I enlighet med artikel 21.5 ge kommissionen tillgång till alla uppgifter som anges i bilaga V.
c)
Stödja funktionella luftrumsblock och deras leverantörer av flygtrafiktjänster i deras arbete för att uppnå sina prestationsmål under referensperioderna genom att säkerställa överensstämmelse mellan prestationsplaner, den strategiska planen för nätverket och den operativa planen för nätverket.
d)
Utarbeta en prestationsplan, prestationsplanen för nätverket, i enlighet med artikel 5.1 och artikel 16.1 a i förordning (EU) nr 677/2011, som ska föreläggas kommissionen senast sex månader före varje referensperiods början och antas av kommissionen före varje referensperiods början. Denna prestationsplan ska vara offentlig och innehålla följande:
i)
Prestationsmål för alla nyckelområden och för alla indikatorer, som ska vara förenliga med de unionsomfattande prestationsmålen för hela referensperioden, varvid årliga värden ska användas i övervakningssyfte.
ii)
En beskrivning av de åtgärder som ska vidtas för att målen ska uppnås.
iii)
Vid behov, eller om kommissionen så beslutar, ytterligare nyckelutförandeindikatorer och mål.
Artikel 7
Samordning med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa)
Enligt artikel 13a i förordning (EG) nr 549/2004 och i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008 ska medlemsstaterna och kommissionen på lämpligt sätt och i samarbete med Easa säkerställa att följande aspekter är korrekt hanterade:
a)
Prestationssystemets säkerhetsaspekter, inbegripet fastställande, översyn och genomförande av nyckelutförandeindikatorer för säkerhet och unionsomfattande prestationsmål såväl som tillhandahållande av förslag till lämpliga åtgärder efter det att en varningsmekanism har aktiverats.
b)
Överensstämmelsen mellan nyckelutförandeindikatorerna och målen på säkerhetsområdet och genomförandet av det europeiska flygtrafiksäkerhetsprogrammet.
Artikel 8
Referensperiodernas längd
1. Prestationssystemets första referensperiod ska omfatta kalenderåren 2012-2014. Den andra referensperioden ska omfatta kalenderåren 2015-2019. Efterföljande referensperioder ska omfatta fem kalenderår, om inte annat fastställs genom ändring av denna förordning.
2. Samma referensperiod ska gälla för unionsomfattande prestationsmål och för prestationsplaner och prestationsmål.
Artikel 9
Nyckelområden och utförandeindikatorer
1. I samband med att mål ställs upp ska kommissionen besluta huruvida andra nyckelområden bör läggas till eller anpassas enligt artikel 11.4 b i förordning (EG) nr 549/2004, i enlighet med förfarandet i artikel 5.3 i den förordningen.
2. I samband med att mål ställs upp ska en nyckelutförandeindikator eller ett begränsat antal sådana motsvara varje nyckelområde. Flygtrafiktjänstens prestation ska bedömas mot bindande mål för varje nyckelutförandeindikator.
3. I avsnitt 1 i bilaga I anges nyckelutförandeindikatorerna för fastställande av mål och utförandeindikatorerna på unionsnivå, valda för varje nyckelområde.
4. I avsnitt 2 i bilaga I anges de lokala nyckelutförandeindikatorerna för fastställande av lokala mål och de utförandeindikatorer på lokal nivå som används för att fastställa prestationsmålen. Den lokala nivån, dvs. nivån för funktionella luftrumsblock, nationell nivå, avgiftszonsnivå och flygplatsnivå, specificeras i avsnitt 2 i bilaga I.
5. Nyckelutförandeindikatorerna får inte ändras under pågående referensperiod. Ändringar ska antas genom ändring av denna förordning minst sex månader före antagandet av nya unionsomfattande prestationsmål.
6. För sin egen prestationsgranskning och/eller som en del av prestationsplanen får medlemsstaterna besluta att inrätta utförandeindikatorer och tillhörande mål utöver de nyckelområden och nyckelutförandeindikatorer som avses i denna artikel och som anges i avsnitt 2 i bilaga I. Dessa ytterligare indikatorer och mål ska bidra till uppnåendet av de unionsomfattande målen och de därav resulterande målen på lokal nivå. De kan t.ex. integrera och beskriva prestationsplanens civilmilitära eller meteorologiska dimension, och får åtföljas av lämpliga incitamentsystem.
7. För att underlätta genomförande och mätning av (nyckel) utförandeindikatorer för säkerhet ska Easa, i samråd med organet för prestationsgranskning, anta godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material i enlighet med det förfarande som anges i artikel 52 i förordning (EG) nr 216/2008, före den andra referensperiodens början.
KAPITEL II
UTARBETANDE AV PRESTATIONSPLANER
Artikel 10
Unionsomfattande prestationsmål
1. Kommissionen ska anta unionsomfattande prestationsmål i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004, med beaktande av relevanta synpunkter från nätverksförvaltaren och de nationella tillsynsmyndigheterna och efter samråd med intressenterna enligt artikel 10 i den förordningen, övriga relevanta organisationer och Easa när det gäller prestationsrelaterade säkerhetsaspekter.
2. Med förbehåll för artikel 9.3 ska kommissionen lägga fram förslag på unionsomfattande mål senast 15 månader före referensperiodens början och de ska antas senast tolv månader före samma referensperiods början.
3. Unionsomfattande fastställande av mål för den nyckelutförandeindikator som anges i punkt 4.1 b i avsnitt 1 i bilaga I ska påbörjas från det tredje året av den andra referensperioden, med förbehåll för ett beslut från kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i punkt 1.
4. I samband med att unionsomfattande prestationsmål antas ska kommissionen bestämma vilka gränsvärden för varning som gäller; när gränsvärdena överskrids kan de varningsmekanismer som avses i artikel 19 aktiveras.
5. Kommissionen ska dokumentera varje unionsomfattande prestationsmål med en beskrivning av de antaganden och motiveringar som ligger till grund för fastställandet av målen, t.ex. synpunkter från nätverksförvaltaren, nationella tillsynsmyndigheter och andra faktadata, trafikprognoser och sammansättningen av de grupper av leverantörer av flygtrafiktjänster eller funktionella luftrumsblock som har en liknande operativ och ekonomisk miljö.
Artikel 11
Utarbetande av prestationsplaner
1. De nationella tillsynsmyndigheterna ska på nivån för funktionella luftrumsblock utarbeta prestationsplaner vars mål överensstämmer med de unionsomfattande prestationsmålen och bedömningskriterierna enligt bilaga IV.
Utan att det påverkar tillämpningen av den mall som anges i bilaga II får prestationsplanen omfatta olika avsnitt som avser den lokala nivån, dvs. funktionella luftrumsblock, nationell nivå, avgiftszonsnivå och flygplatsnivå.
2. När prestationsplanerna utarbetas ska nationella tillsynsmyndigheter stödja arbetet genom att se till att
a)
leverantörer av flygtrafiktjänster lämnar in sina verksamhetsplaner till de nationella tillsynsmyndigheterna,
b)
intressenter konsulteras om prestationsplanen och prestationsmålen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 549/2004. Intressenterna ska förses med relevant information senast tre veckor före konsultationsmötet.
3. En prestationsplan ska särskilt innehålla följande:
a)
Trafikprognosen uttryckt i tjänstenheter som ska tillhandahållas för varje år av referensperioden, på nivån för funktionella luftrumsblock och för varje avgiftszon i det funktionella luftrumsblocket, tillsammans med en förklaring av de siffror som använts.
b)
De fastställda kostnaderna för flygtrafiktjänster för varje år av referensperioden och för varje avgiftszon i enlighet med artikel 15.2 a och b i förordning (EG) nr 550/2004.
c)
En beskrivning av investeringarna, inbegripet de investeringar som är nödvändiga för att uppnå prestationsmålen, med en precisering av deras relevans i förhållande till generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten, den strategiska planen för nätverket och de gemensamma projekt som avses i artikel 15a.3 i förordning (EG) nr 550/2004. Denna beskrivning ska lyfta fram de fördelar och synergieffekter som uppnås på nivån för funktionella luftrumsblock.
d)
Prestationsmål för varje relevant nyckelområde, fastställda med hänvisning till varje nyckelutförandeindikator, för hela referensperioden, med årliga värden som används för granskning och som incitament.
e)
Beaktande av det ömsesidiga beroendet mellan nyckelområden, inklusive en utvärdering av prestationsplanens konsekvenser för säkerheten tillsammans med eventuella kompensationsåtgärder som krävs för att upprätthålla säkerhetssäkringen.
f)
En beskrivning av planens civilmilitära dimension med angivelse av prestationen när det gäller flexibel luftrumsanvändning (FUA) i syfte att öka kapaciteten, samtidigt som de militära uppdragens effektivitet beaktas och, om det bedöms vara lämpligt, relevanta utförandeindikatorer och mål som stämmer överens med andra indikatorer och mål i prestationsplanen.
g)
Beskrivning och förklaring av hur de prestationsmål som avses i punkt d är förenliga med och bidrar till de unionsomfattande prestationsmålen och prestationen hos det europeiska nätet för flygledningstjänst.
h)
Identifiering av varje berörd leverantör av flygtrafiktjänster och dess specifika bidrag till uppnåendet av målen, av öppenhetsskäl övervakat på den lämpligaste nivån enligt artikel 5.2 c ii.
i)
En beskrivning av de incitament som ska tillämpas på de berörda leverantörerna av flygtrafiktjänster för att uppmuntra till uppfyllande av målen under referensperioden.
j)
De nationella tillsynsmyndigheternas åtgärder för att övervaka att prestationsmålen uppfylls.
k)
En beskrivning av resultaten av konsultationen med intressenterna, inklusive de frågor som deltagarna tagit upp och de åtgärder som avtalats.
4. Prestationsplanerna ska basera sig på mallen enligt bilaga II och kan, om medlemsstaterna så beslutar enligt artikel 9.6, omfatta ytterligare indikatorer med tillhörande mål.
5. Nätverksförvaltaren ska upprätta en prestationsplan för nätverket vars mål överensstämmer med de unionsomfattande prestationsmålen och, i tillämpliga delar, bedömningskriterierna i bilaga IV.
6. För att upprätta prestationsplanen för nätverket ska nätverksförvaltaren
a)
genomföra samråd i enlighet med artikel 14 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011,
b)
använda mallen i bilaga III.
Artikel 12
Incitamentsystem
1. De incitamentsystem som medlemsstaterna tillämpar som en del av sin prestationsplan ska följa nedan uppräknade allmänna principer:
a)
De ska vara effektiva och proportionella och får inte ändras under referensperioden.
b)
De ska införas på ett icke-diskriminerande och transparent sätt för att stödja förbättringar när tjänster tillhandahålls.
c)
De ska utgöra del av den rättsliga ram som alla intressenter känner till på förhand och de ska vara tillämpliga under hela referensperioden.
d)
De ska få enheter som berörs av fastställande av mål att uppnå en hög prestationsnivå och uppfylla de tillhörande målen.
2. Incitament rörande kostnadseffektivitetsmål ska vara av ekonomisk karaktär och ska styras av lämpliga bestämmelser i artiklarna 13 och 14 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. De ska bestå av riskdelningsmekanismer på nationell nivå eller på nivån för funktionella luftrumsblock.
3. Incitament rörande kapacitetsmål ska vara av ekonomisk karaktär och ska styras av bestämmelserna i artikel 15 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. De kan kompletteras med incitament av en annan karaktär, såsom korrigerande åtgärdsplaner med tidsfrister och tillhörande åtgärder, som beslutats av de nationella tillsynsmyndigheterna med beaktande av lokala omständigheter.
4. Incitament rörande miljömål kan vara av ekonomisk karaktär och ska styras av bestämmelserna i artikel 15 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. De kan kompletteras med incitament av en annan karaktär, såsom korrigerande åtgärdsplaner med tidsfrister och tillhörande åtgärder, som beslutats av de nationella tillsynsmyndigheterna med beaktande av lokala omständigheter.
5. Dessutom får medlemsstaterna, på lokal nivå, anpassa flygtrafikavgifter enligt artikel 16 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013.
KAPITEL III
ANTAGANDE AV PRESTATIONSPLANER
Artikel 13
Initialt antagande av prestationsplaner
På förslag från de nationella tillsynsmyndigheterna ska medlemsstaterna anta prestationsplaner innehållande bindande prestationsmål och överlämna dem till kommissionen senast sex månader före referensperiodens början.
Artikel 14
Bedömning och översyn av prestationsplaner och mål
1. Kommissionen ska göra en bedömning av prestationsplanerna, deras mål och i synnerhet deras förenlighet med och adekvata bidrag till de unionsomfattande prestationsmålen, samt förenligheten med kriterierna i bilaga IV, med beaktande av hur situationen kan ha utvecklats mellan tidpunkten då de unionsomfattande målen antogs och tidpunkten för utvärdering av prestationsplanen. Om mål har fastställts på lokal nivå utan hänvisning till ett unionsomfattande prestationsmål ska bedömningen baseras på kriterierna i bilaga IV.
2. Om kommissionen konstaterar att en prestationsplan, eller en del därav, och dess mål är förenliga med och på ett adekvat sätt bidrar till de unionsomfattande målen och är förenliga med samtliga kriterier som anges i bilaga IV, ska den meddela den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna detta inom fem månader efter mottagandet av prestationsplanen.
3. Om kommissionen konstaterar att en prestationsplan, eller en del därav, och vissa eller samtliga mål i planen inte är förenliga med de unionsomfattande målen och inte på ett adekvat sätt bidrar till dem och/eller inte överensstämmer med ett eller flera av de kriterier som anges i bilaga IV, ska den inom fem månader efter mottagandet av prestationsplanen och i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 549/2004 lämna en rekommendation till de berörda medlemsstaterna om att anta en reviderad prestationsplan, eller en del därav, och/eller reviderade mål. Denna rekommendation ska göras efter samråd med de berörda medlemsstaterna och ska tydligt identifiera vilka delar av prestationsplanen och/eller vilka mål som ska revideras samt förklara grunden för kommissionens bedömning.
4. I sådana fall ska medlemsstaten eller medlemsstaterna i fråga anta en reviderad prestationsplan, eller en del därav, och/eller reviderade mål, med beaktande av kommissionens synpunkter, tillsammans med lämpliga åtgärder för att uppnå dessa mål, och underrätta kommissionen om detta inom fyra månader efter anmälan av rekommendationen.
Artikel 15
Bedömning av reviderade prestationsplaner och prestationsmål och antagande av korrigeringsåtgärder
1. Kommissionen ska bedöma varje reviderad prestationsplan, eller del därav, och dess prestationsmål på grundval av de kriterier som anges i bilaga IV.
2. Om kommissionen konstaterar att en reviderad prestationsplan, eller en del därav, och dess prestationsmål är förenliga med och på ett adekvat sätt bidrar till de unionsomfattande målen och är förenliga med samtliga kriterier som anges i bilaga IV, ska den meddela den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna detta inom fem månader efter mottagandet av den reviderade prestationsplanen.
3. Om kommissionen konstaterar att en reviderad prestationsplan, eller en del därav, och vissa eller samtliga prestationsmål i planen fortfarande inte är förenliga med de unionsomfattande målen och inte på ett adekvat sätt bidrar till dem, och/eller fortfarande inte överensstämmer med ett eller flera av de kriterier som anges i bilaga IV, ska kommissionen inom fem månader efter mottagandet av den reviderade prestationsplanen, eller en del därav, och i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004, besluta att de berörda medlemsstaterna ska vidta korrigeringsåtgärder.
4. Ett sådant beslut ska tydligt ange, i förhållande till de kriterier som anges i bilaga IV, vilken del av planen och vilka mål som ska revideras och motiveringen för kommissionens bedömning. Beslutet kan fastställa den prestationsnivå som förväntas för dessa mål, så att de berörda medlemsstaterna kan vidta lämpliga korrigeringsåtgärder, och/eller innehålla förslag till sådana korrigeringsåtgärder.
5. Inom två månader efter kommissionens beslut ska de korrigeringsåtgärder som de berörda medlemsstaterna har vidtagit meddelas kommissionen tillsammans med de delar som bevisar åtgärdernas förenlighet med kommissionens beslut.
Artikel 16
Prestationsplaner eller korrigeringsåtgärder som antas efter referensperiodens början
Prestationsplaner eller korrigeringsåtgärder som antas efter referensperiodens början genom tillämpning av förfarandena enligt artiklarna 14 och 15 ska gälla retroaktivt från och med referensperiodens första dag.
Artikel 17
Översyn av målen
1. I enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004 får kommissionen besluta att se över de unionsomfattande målen och/eller tillåta, på begäran av en medlemsstat, att ett eller flera lokala mål ses över
a)
när den på grundval av sin rapport som avses i artikel 18.4 har påtagliga bevis för att de ursprungliga data, antaganden och motiveringar som ligger till grund för fastställandet av de ursprungliga målen inte längre gäller, eller
b)
om en varningsmekanism enligt artikel 19 har utlösts, eller
c)
efter ett kommissionsbeslut i enlighet med artikel 10.3 beträffande den nyckelutförandeindikator som anges i punkt 4.1 b i avsnitt 1 i bilaga I.
2. En översyn av de unionsomfattande målen kan leda till ändringar av befintliga prestationsplaner. I ett sådant fall kan kommissionen besluta att göra en lämplig justering av den tidsplan som fastställs i kapitlen II och III i denna förordning.
KAPITEL IV
GRANSKNING AV HUR UTFÖRANDET FÖRBÄTTRAS
Artikel 18
Kontinuerlig granskning och rapportering
1. De nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen ska övervaka genomförandet av prestationsplanerna. För detta ändamål ska prestationsplanens årliga värden användas. Om mål inte uppnås under referensperioden ska den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna fastställa och vidta korrigeringsåtgärder för att rätta till situationen och underrätta kommissionen om dessa. Om kommissionen konstaterar att sådana korrigeringsåtgärder inte är tillräckliga för att rätta till situationen ska den, inom fem månader efter mottagandet av åtgärderna och i enlighet med det förfarande som anges i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 549/2004, underrätta de berörda medlemsstaterna om detta och föreslå korrigeringsåtgärder.
2. Om kommissionen noterar en betydande och ihållande försämring av resultaten på lokal nivå eller på nivån för funktionella luftrumsblock och försämringen påverkar andra stater som är parter i det gemensamma europeiska luftrummet och/eller hela det europeiska luftrummet, får kommissionen begära att de berörda medlemsstaterna definierar och tillämpar korrigeringsåtgärder som är utformade för att de mål som fastställts i deras prestationsplan ska uppnås, och att de underrättar kommissionen om åtgärderna. Om kommissionen konstaterar att sådana åtgärder inte är tillräckliga för att rätta till situationen ska den, inom fem månader efter mottagandet av åtgärderna och i enlighet med det förfarande som anges i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 549/2004, underrätta de berörda medlemsstaterna om detta och föreslå korrigeringsåtgärder.
3. Kommissionen ska övervaka genomförandet av nätverksförvaltarens prestationsplan för nätverket. För detta ändamål ska prestationsplanens årliga värden användas. Om mål inte uppnås under referensperioden ska kommissionen begära att nätverksförvaltaren fastställer och tillämpar korrigeringsåtgärder som är utformade för att de mål som fastställts i prestationsplanen för nätverket ska uppnås, och att de underrättar kommissionen om åtgärderna. Kommissionen ska underrätta de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen enligt artikel 5.2 b om sådana korrigeringsåtgärder.
4. Senast den 1 juni varje år och när det finns risk för att prestationsmålen inte kommer att uppnås ska de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen enligt artikel 5.2 b rapportera till kommissionen om övervakningen av prestationsplanerna och prestationsmålen. Rapporterna ska baseras på rekommendationer som kommer att utarbetas av kommissionen före referensperiodens början. Kommissionen ska minst en gång om året rapportera till kommittén för det gemensamma luftrummet om uppnåendet av prestationsmålen.
Artikel 19
Varningsmekanismer
1. Om de gränsvärden för varning som avses i artikel 10.4 överskrids på unionsnivå under ett kalenderår på grund av omständigheter som inte kunde förutses vid tidpunkten för antagandet av prestationsplanerna och som både är oöverstigliga och ligger utanför medlemsstaternas, flygtrafiktjänstleverantörernas och nätverksförvaltarens kontroll, ska kommissionen se över situationen i samråd med medlemsstaterna via kommittén för det gemensamma luftrummet samt lämna förslag till lämpliga åtgärder inom fyra månader. Detta kan inbegripa en översyn av de unionsomfattande prestationsmålen och en därav följande översyn av de lokala prestationsmålen.
2. Om de gränsvärden för varning som avses i artikel 10.4 överskrids på den lokala nivån under ett kalenderår på grund av omständigheter som inte kunde förutses vid tidpunkten för antagandet av prestationsplanerna och som både är oöverstigliga och ligger utanför medlemsstaternas, flygtrafiktjänstleverantörernas och nätverksförvaltarens kontroll, ska de berörda nationella tillsynsmyndigheterna se över situationen tillsammans med kommissionen samt lämna förslag till lämpliga åtgärder inom fyra månader. Detta kan inbegripa en översyn av de lokala prestationsmålen.
3. Medlemsstaterna får besluta att anta gränsvärden för varning som avviker från gränsvärdena i artikel 10.4 för att beakta lokala omständigheter och särdrag. I sådant fall ska dessa gränsvärden anges i prestationsplanerna och vara förenliga med de gränsvärden som antas enligt artikel 10.4. Avvikelserna ska motiveras i detalj. Om gränsvärdena aktiveras ska det förfarande som anges i punkt 1 tillämpas.
4. Om införandet av en varningsmekanism medför översyn av prestationsplaner och mål, ska kommissionen underlätta översynen genom en lämplig justering av den tidsplan som tillämpas enligt det förfarande som avses i kapitlen II och III.
Artikel 20
Underlättande av övervakning av efterlevnad
1. Leverantörer av flygtrafiktjänster och nätverksförvaltaren ska underlätta inspektioner och undersökningar, inbegripet besök på plats, som genomförs av kommissionen och den berörda nationella tillsynsmyndigheten, eller av ett behörigt organ som agerar på den nationella tillsynsmyndighetens vägnar, eller i tillämpliga fall av Easa. Utan att det påverkar de tillsynsbefogenheter som innehas av de nationella tillsynsmyndigheterna och Easa ska de behöriga personerna ha befogenheter att
a)
granska, för alla nyckelområden, dokument och allt annat material som har betydelse för fastställande av prestationsplaner och mål,
b)
göra kopior av eller utdrag ur sådana dokument,
c)
begära muntliga förklaringar på platsen.
2. Inspektionerna och undersökningarna enligt punkt 1 ska genomföras i enlighet med gällande förfaranden i den medlemsstat där de ska genomföras.
3. De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka genomförandet av denna förordning på prestationsområdet avseende säkerhet i enlighet med de förfaranden för säkerhetstillsyn som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1034/2011 (15).
4. I samband med standardiseringsinspektionerna ska Easa övervaka medlemsstaternas genomförande av denna förordning på nyckelområdet säkerhet i enlighet med de arbetsmetoder som fastställs i artikel 24.5 i förordning (EG) nr 216/2008 (16).
KAPITEL V
INSAMLING, VALIDERING, BEHANDLING, UTVÄRDERING OCH SPRIDNING AV INFORMATION OM HUR FLYGTRAFIKTJÄNSTENS UTFÖRANDE FUNGERAR FÖR DET GEMENSAMMA EUROPEISKA LUFTRUMMET
Artikel 21
Insamling och validering av data för prestationsgranskning
1. Utöver de data som kommissionen tidigare samlat in via andra unionsinstrument och som också får användas för prestationsgranskning ska nationella myndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag säkerställa att kommissionen förses med de data som avses i bilaga V enligt de krav som anges i den bilagan.
2. De nationella myndigheterna får helt eller delvis delegera eller omorganisera denna verksamhet mellan sina nationella tillsynsmyndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer och flygplatssamordnare, för att beakta lokala särdrag och befintliga rapporteringskanaler.
3. De som lämnar in data ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa datakvalitet och datavalidering och se till att inlämning av data görs enligt tidsplanen, och de ska därvid tillhandahålla bevis för att dessa data har genomgått kvalitetskontroller och valideringsförfaranden, förklaringar som svar på specifika förfrågningar från kommissionen rörande datakvaliteten och, där det är nödvändigt, åtgärdsplaner för att förbättra datakvaliteten. Dessa data ska tillhandahållas kostnadsfritt och där det är tillämpligt i elektronisk form med användning av det format som kommissionen anger.
4. Kommissionen ska bedöma kvaliteten hos och validera de data som överförts i enlighet med punkt 1. Om kvaliteten inte uppfyller prestationsgranskningens krav får kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna och särskilt med deras nationella tillsynsmyndigheter, vidta lämpliga åtgärder för att bedöma och förbättra datakvaliteten.
5. Vid tillämpning av den här förordningen ska data som avses i punkt 1 och som redan har lämnats till Eurocontrol anses ha överlämnats till kommissionen. När data inte redan har lämnats till Eurocontrol ska kommissionen och Eurocontrol vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att sådana data tillställs kommissionen i linje med de krav som anges i punkt 3.
6. När väsentliga nya datakrav identifieras eller när man kan vänta sig data av otillräcklig kvalitet får kommissionen genomföra pilotundersökningar som ska slutföras på frivillig basis av medlemsstaterna eller intressenterna innan nya datakrav införs genom ändring av denna förordning. Sådana pilotundersökningar ska genomföras för att bedöma om det är möjligt att samla in relevanta data, med beaktande av fördelarna med att ha tillgång till data i förhållande till insamlingskostnader och bördan för uppgiftslämnare.
Artikel 22
Spridning av information
1. Kommissionen ska sprida information i syfte att uppfylla målen i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/204 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (17), särskilt artikel 4, och artikel 18 i förordning (EG) nr 550/2004.
2. Den information som avses i artikel 3.3 a ska göras allmänt tillgänglig, särskilt i elektronisk form. I detta syfte ska kommissionen fatta ett beslut om strategin för hantering, skydd, konfidentialitet och spridning avseende de data som samlats in för prestationsändamål med tillämpning av artikel 21, och om de därmed sammanhängande immateriella rättigheterna.
3. Kommissionens rapporter som avses i artikel 18.4 ska göras allmänt tillgängliga och en hänvisning till dem ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen får besluta att regelbundet tillhandahålla annan allmän information för de berörda parterna, särskilt i elektronisk form.
4. De unionsomfattande mål som avses i artikel 10 och en hänvisning till de antagna prestationsplaner som avses i kapitel III ska göras allmänt tillgängliga och ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
5. Enskild tillgång till särskild information, såsom validerade data och statistik, ska beviljas den som lämnar in data och som direkt berörs av informationen och åtgärderna.
KAPITEL VI
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 23
Undantag
Om det i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 3 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 har fastställts att vissa eller alla terminaltjänster och/eller CNS-, MET- och AIS-tjänster i en medlemsstat omfattas av marknadsvillkor, och medlemsstaten har beslutat enligt den förordningen att inte beräkna fastställda kostnader för dessa tjänster, att inte beräkna och fastställa terminalavgifter och att inte tillämpa ekonomiska incitament på dessa tjänster, ska kostnadseffektivitetsmål inte tillämpas på dessa tjänster.
Artikel 24
Överklagande
Medlemsstaterna ska se till att beslut som fattas enligt denna förordning är tillbörligen motiverade och föremål för ett effektivt prövnings- och/eller överklagandeförfarande.
Artikel 25
Granskning av prestationssystemet
I slutet av varje referensperiod ska kommissionen granska prestationssystemet och särskilt analysera dess verkningar, effektivitet och räckvidd med hänsyn till det arbete som Icao utför inom området.
Artikel 26
Ändringar av förordning (EU) nr 677/2011
Förordning (EU) nr 677/2011 ska ändras på följande sätt:
1.
Skäl 28 ska utgå.
2.
I artikel 5 ska punkt 1 ersättas med följande:
”1. Nätverksförvaltaren ska utarbeta, upprätthålla och genomföra en strategisk plan för nätverket, vilken ska vara vägledande för verksamheten på lång sikt och anpassad till den referensperiod som anges i artikel 8 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (18).
3.
I artikel 5 ska punkt 4 ersättas med följande:
”4. Den strategiska planen för nätverket ska uppdateras regelbundet, minst 12 månader före början av varje referensperiod.”
4.
I artikel 20 ska punkt 3 ersättas med följande:
”3. Nätverksförvaltaren ska årligen lämna en rapport till kommissionen och byrån om de åtgärder som vidtagits för att uppfylla de arbetsuppgifter som organet tilldelats. I rapporten ska såväl enskilda nätverksfunktioner som nätverkssituationen i dess helhet behandlas, och rapporten ska vara nära kopplad till innehållet i den strategiska planen för nätverket, den operativa planen för nätverket och prestationsplanen för nätverket enligt artikel 6 d i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. Kommissionen ska underrätta kommittén för det gemensamma luftrummet.”
5.
Bilaga IV ska ersättas med följande:
”BILAGA IV
MALL FÖR STRATEGISK PLAN FÖR NÄTVERKET
Den strategiska planen för nätverket ska vara baserad på följande struktur:
1. INLEDNING
1.1
Tillämpningsområde för den strategiska planen för nätverket (geografiskt och tidsperiod).
1.2
Utarbetande av planen och valideringsförfarande
2. ÖVERGRIPANDE BAKGRUND OCH KRAV
2.1
Beskrivning av den nuvarande och planerade situationen, inklusive ERND, ATFM, flygplatser och knappa resurser
2.2
Utmaningar och möjligheter relaterade till planens tidsperiod (inklusive förväntad trafikefterfrågan och global utveckling)
2.3
Prestationsmål och verksamhetskrav enligt de olika berörda parterna samt unionsomfattande prestationsmål
3. STRATEGISK VISION
3.1
Beskrivning av hur nätverket ska utvecklas och fortskrida strategiskt för att med framgång kunna bemöta prestationsmålen och verksamhetskraven
3.2
Överensstämmelse med prestationssystemet
3.3
Överensstämmelse med generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten
4. STRATEGISKA MÅL
4.1
Beskrivning av nätverkets strategiska mål, med följande innehåll:
a)
Samarbetsaspekterna beträffande deltagande operativa berörda parter i fråga om roller och ansvarsområden.
b)
Angivande av hur de strategiska målen kommer att motsvara kraven.
c)
Identifiering av hur framstegen för att uppnå dessa mål ska mätas.
d)
Angivande av hur de strategiska målen kommer att påverka industrin och andra berörda områden.
5. STRATEGISK PLANERING
5.1
Beskrivning av planeringen på kort och medellång sikt, enligt följande:
a)
Prioriteringarna för vart och ett av de strategiska målen.
b)
Uppfyllandet av vart och ett av de strategiska målen i fråga om erforderlig teknik, inverkan på arkitekturen, mänskliga aspekter, kostnader, fördelar samt nödvändig styrning, nödvändiga resurser och reglering.
c)
Operativa berörda parters erforderliga deltagande i varje del av planen, inklusive deras roller och ansvarsområden.
d)
Nätverksförvaltarens överenskomna nivå av deltagande för att stödja genomförandet av varje del i planen för varje enskild funktion.
5.2
Beskrivning av planeringen på lång sikt, enligt följande:
a)
Avsikten att nå alla strategiska mål i fråga om erforderlig teknik och motsvarande FoU-aspekter, inverkan på arkitekturen, mänskliga aspekter, affärsnytta, erforderlig reglering och styrning samt tillhörande säkerhetsrelaterade och ekonomiska motivering för dessa investeringar.
b)
Operativa berörda parters erforderliga deltagande i varje del av planen, inklusive deras roller och ansvarsområden.
6. RISKBEDÖMNING
6.1
Beskrivning av de risker som är knutna till planens genomförande
6.2
Beskrivning av övervakningsförfarandet (inklusive potentiella avvikelser från ursprungliga mål)
7. REKOMMENDATIONER
7.1
Identifiering av de åtgärder som unionen och medlemsstaterna ska vidta för att stödja planens genomförande.”
Artikel 27
Ikraftträdande
1. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
2. Denna förordning ska tillämpas från och med den andra referensperioden enligt artikel 8 och under den perioden. När det gäller tillämpningen av prestationssystemet, för att möjliggöra antagandet av unionsomfattande mål med tillämpning av artikel 10.2 före början av den andra referensperioden och utarbetandet och antagandet av prestationsplaner i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, ska artiklarna 1.3, 1.4, 3.3 i, 3.3 n, 5, 6, 9.3, 9.4, 26, kapitel II, kapitel III samt bilagorna I, II, III, IV och V tillämpas från och med denna förordnings ikraftträdande.
Artikel 28
Upphävande
Kommissionens förordning (EU) nr 691/2010, artikel 26 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1216/2011 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2015, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att genomföra prestationssystemet under den första referensperioden enligt artikel 8.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2013.