РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 490/2013
av den 27 maj 2013
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 29 augusti 2012 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (nedan kallade de berörda länderna).
(2)
Undersökningen inleddes till följd av ett klagomål som inlämnades den 17 juli 2012 av European Biodiesel Board (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 60 % av unionens sammanlagda tillverkning av biodiesel. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes.
(3)
Genom kommissionens förordning (EU) nr 79/2013 (3) av den 28 januari 2013 infördes registrering av import av biodiesel med ursprung i de berörda länderna den 30 januari 2013.
(4)
Den 10 november 2012 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (4) att den inledde ett antisubventionsförfarande beträffande import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien, och inledde därmed en separat undersökning.
2. Undersökningsperiod
(5)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2011 till och med den 30 juni 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
3. Parter som berörs av undersökningen
(6)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Argentina och Indonesien, kända importörer, leverantörer, distributörer, användare och intresseorganisationer som man visste var berörda samt myndigheter i Argentina och Indonesien om inledandet av förfarandet. I tillkännagivandet om inledande uppmanades alla berörda parter att kontakta kommissionen och ge sig tillkänna.
(7)
De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(8)
Klaganden, exporterande tillverkare i Argentina och Indonesien, importörer och myndigheter i Argentina och Indonesien lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
3.1. Stickprovsförfarande
(9)
Med hänsyn till det stora antalet exporterande tillverkare i Argentina och Indonesien, icke-närstående importörer i unionen och unionstillverkare som deltog i undersökningen och för att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den eventuellt skulle begränsa de exporterande tillverkare i Argentina och Indonesien och icke-närstående importörer och unionstillverkare som skulle undersökas till ett rimligt antal genom att göra ett urval i enlighet med artikel 17 i grundförordningen (denna process kallas också stickprovsförfarande).
3.2. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Argentina
(10)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Argentina att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.
(11)
Tio exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Två företag rapporterade dock att de inte haft någon export till unionen (eller ingen tillverkning alls) under undersökningsperioden.
(12)
Återstående åtta (grupper av) exporterande tillverkare stod för hela den exporterade volymen till unionen under undersökningsperioden.
(13)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet stod för 86 % av den sammanlagda exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden, enligt vad de åtta exporterande tillverkarna hade rapporterat (se skäl 12).
(14)
I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med alla kända exporterande tillverkare, med den argentinska tillverkarorganisationen och med de argentinska myndigheterna om urvalet och ingen hade några invändningar.
3.3. Enskild undersökning
(15)
Inget argentinskt företag som inte ingick i urvalet begärde enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.
3.4. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indonesien.
(16)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Indonesien att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.
(17)
Åtta exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Tre företag rapporterade dock att de inte haft någon export till unionen under undersökningsperioden.
(18)
Återstående fem (grupper av) exporterande tillverkare stod för hela den exporterade volymen till unionen under undersökningsperioden.
(19)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av fyra exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet stod för 99 % av den sammanlagda exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden, enligt vad de fem exporterande tillverkarna hade rapporterat (se skäl 18).
(20)
I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med alla kända exporterande tillverkare och med de indonesiska myndigheterna om urvalet och ingen hade några invändningar.
3.5. Enskild undersökning
(21)
Inget indonesiskt företag som inte ingick i urvalet begärde enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.
3.6. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(22)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Ingen importör samarbetade dock i undersökningen.
3.7. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(23)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Stickprovet bestod av de åtta största unionstillverkarna av biodiesel som kommissionen kände till innan undersökningen inleddes. Kommission gjorde urvalet på grundval av produktionsvolym, försäljningsvolym och geografiskt läge. De utvalda unionstillverkarna stod för 27 % av tillverkningen i unionen.
(24)
I tillkännagivandet om inledande ombads också berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Efter offentliggörandet av det föreslagna urvalet drog två av de utvalda företagen tillbaka sitt samtycke till att samarbeta och ersattes med två andra företag. Unionsindustrin kommenterade också att på grund av det stora antalet små och medelstora tillverkare av biodiesel borde minst en ingå i urvalet. Denna begäran tillstyrktes.
(25)
Urvalet anses vara representativt för unionsindustrin.
3.8. Svar på frågeformulär
(26)
Frågeformulär sändes ut till de tre utvalda exporterande tillverkarna eller grupperna av tillverkare i Argentina, till de fyra utvalda exporterande tillverkarna eller grupperna av tillverkare i Indonesien och till de åtta utvalda unionstillverkarna.
(27)
Besvarade frågeformulär inkom från de sju utvalda exporterande tillverkarna eller grupperna av tillverkare i Argentina och Indonesien, de åtta utvalda unionstillverkarna och tre användare.
3.9. Kontrollbesök
(28)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:
a)
Tillverkare inom unionen
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spanien
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Spanien
-
Diester Industries S.A.S., Paris, Frankrike
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grekland
-
Novaol S.R.L., Milan, Italien
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Sverige
-
Preol A.S., Lovosice, Tjeckien
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Tyskland
b)
Exporterande tillverkare i Argentina
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires (LDC)
-
Grupp av närstående företag ”Renova”:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires (Molinos)
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca (Oleaginosa)
-
Renova S.A., Bahia Blanca (Renova)
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda (Vicentin)
-
Grupp av närstående företag ”T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario (AGD)
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires (Bunge)
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe (T6).
c)
Handlare utanför unionen som är närstående exporterande tillverkare i Argentina
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay (Molinos Overseas)
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Switzerland (LDC Suisse)
d)
Exporterande tillverkare i Indonesien
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonesia (CPL)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonesien (PTMM)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonesia (PAA)
-
grupp av närstående företag (Wilmar), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonesia (WBI)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonesia (WINA)
e)
Handlare utanför unionen som är närstående exporterande tillverkare i Indonesien
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapore (FRL)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapore (IMBS)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapore (ICOF)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapore (VOF)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapore
f)
Importörer i unionen som är närstående argentinska och indonesiska exportörer
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spanien(CAMPA)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italien (IMBI)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spanien (LDC Spanien)
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Spain (Losur)
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, The Netherlands (WET BV) (5)
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(29)
Den berörda produkten är fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, i ren form eller i en blandning med ursprung i Argentina och Indonesien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 och ex 3826 00 90, (nedan kallad den berörda produkten eller biodiesel).
(30)
Undersökningen visade att biodiesel som tillverkas i Argentina är enbart ”sojabönsmetylestrar” (SME) från sojabönsolja, och att biodiesel tillverkad i Indonesien är enbart ”palmmetylestrar” (PME) från palmolja, medan biodiesel som tillverkas inom unionen främst är ”rapsmetylestrar” (RME) men även från andra råvaror som avfallsoljor och jungfruoljor.
(31)
SME, PME och RME tillhör alla kategorin fettsyrametylestrar (FAME). Begreppet ”ester” hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol, vilket ger biodiesel och som en biprodukt också glycerin. Prefixet ”metyl” hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process.
(32)
Biodiesel SME och PME kan användas i ren form men blandas vanligen ut, antingen med varandra eller med RME, innan den används inom Europeiska unionen. Orsaken till att man blandar SME med PME är att SME i sin rena form inte uppfyller den europeiska standarden EN 14214 vad gäller jod- och cetantal. Orsaken till att man blandar PME (och SME) med RME är att PME och SME har högre filtrerbarhetstemperatur (Cold Filter Plugging Point, CFPP) än RME och de är därför inte lämpliga att använda i sin rena form under vintermånaderna i kalla regioner inom Europeiska unionen.
(33)
Blandningarna av biodiesel och mineraldiesel får sin slutanvändning inom transportsektorn som dieselmotorbränsle i landsvägsfordon (bilar, lastbilar, bussar) och i tåg. Biodiesel i ren form eller blandad med mineraldiesel kan också användas som bränsle i värmepannor för hemmabruk, kommersiellt bruk eller industribruk och som bränsle i elgeneratorer.
2. Likadan produkt
(34)
Undersökningen visade att den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Argentina och Indonesien och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. Begäran om undantag för produkter
(35)
En indonesisk tillverkare begärde att fraktioner av metylestrar skulle undantas från förfarandets produktomfattning. Fraktionerad destillation av fettsyrametylestrar innebär att de separeras till komponenter med andra kemiska egenskaper och annan slutanvändning. De hävdade att de fraktioner av metylestrar som företaget tillverkade och exporterade till EU, inte var biodiesel och inte användes som bränsle utan för annan industriell tillämpning. De hävdade också att råvaran som användes till dessa fraktioner av metylestrar var kokosolja eller palmkärnolja, och inte oraffinerad palmolja som vanligen används för att tillverka biodiesel i Indonesien.
(36)
Fraktioner av metylestrar faller inom produktdefinitionen för den berörda produkten, eftersom de förblir fettsyrametylestrar och framställs av råvaror som används för att tillverka biodiesel. Även om den inte i sig uppfyller den europeiska standarden EN 14214 kan den blandas med andra biodieslar och ge en blandning som uppfyller standarden. Detta är exakt det samma som biodiesel av palmmetylestrar, som själv inte uppfyller den europeiska standarden om den inte blandas. Argumentet avvisas därför.
(37)
En europeisk importör av palmkärnoljebaserad fettsyremetylester från Indonesien krävde dock undantag för speciella ändamål för import som inte var avsedd för användning som bränsle utan för att förädlas till omättad fettalkohol.
(38)
Undantag för speciella ändamål är ett system som administreras av de nationella tullverken och som innebär att tull på importerade varor kan undantas på grundval av den slutliga certifierade användningen för importerade råvaror. Systemet beskrivs i tillämpningsbestämmelserna för tullkodex för gemenskapen (6).
(39)
Denna begäran kommer att behandlas i undersökningens slutskede när kommissionen har fått synpunkter från berörda parter om huruvida denna specifika begäran bör uppfyllas för import av palmkärnoljebaserad fettsyremetylester som inte används som bränsle. Dessa synpunkter bör beröra huruvida detta undantag skulle kunna användas för att kringgå de slutliga tullarna om sådana införs och effekten på importen av biodiesel för andra ändamål än bränsle från länder som redan omfattas av åtgärder.
C. DUMPNING
1. Argentina
1.1. Normalvärde
(40)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först för varje exporterande tillverkare i urvalet huruvida dess totala försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden till oberoende kunder i Argentina var representativ, dvs. om den totala volymen av sådan försäljning representerade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Kommission fann att för varje företag eller grupp av företag i urvalet, representerade den totala volymen av sådan försäljning minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen till unionen under undersökningsperioden.
(41)
Kommissionen fastställde senare för varje företag eller grupp av företag i urvalet vilka produkttyper som säljs på den inhemska marknaden och som var identiska eller jämförbara med de typer som säljs på export till unionen.
(42)
För varje produkttyp som företaget eller gruppen av företag i urvalet sålde på sin hemmamarknad och som konstaterades vara identisk eller jämförbar med den produkttyp som exporterades till unionen, undersöktes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den totala volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden stod för minst 5 % av den totala volymen av den jämförbara produkten som säljs på export till unionen.
(43)
Därefter undersökte kommissionen för varje företag eller grupp av företag i urvalet om den inhemska försäljningen av den likadan produkten skedde vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.
(44)
Undersökningen har visat att den argentinska marknaden är mycket reglerad av staten. Det är obligatoriskt att blanda fossil diesel med biodiesel i Argentina (7 % biodiesel under undersökningsperioden). Den totala mängden biodiesel som behövs för att uppfylla detta krav fördelas via kvottilldelning bland ett antal utvalda argentinska biodieseltillverkare. Oljeföretag är tvungna att köpa biodiesel av dessa argentinska biodieseltillverkare för att uppfylla det obligatoriska kravet på blandning. Priset fastställs av staten och offentliggörs av energidepartementet. Under undersökningsperioden beräknades detta statligt fastställda referenspris enligt en komplicerad metod som tog hänsyn till tillverkningskostnad (råvaror, transport och andra kostnader) och säkerställde att en viss vinst uppnåddes. De parametrar som användes för att fastställa referenspriset bestämdes utifrån uppskattade kostnader för den mest ineffektiva tillverkaren i den mest avlägsna regionen i landet och gav en betydande lönsamhet för de argentinska tillverkarna.
(45)
Under dessa förhållanden ansågs inte den inhemska försäljningen ske vid normal handel och normalvärdet för den likadana produkten måste konstrueras i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att till företagets egna tillverkningskostnader under undersökningsperioden lägga till försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en rimlig vinstmarginal. Klaganden hävdar att det differentierade exportskattsystemet i Argentina pressar priserna på sojabönor och sojabönsolja och därför snedvrider kostnaderna för biodieselproducenter. Kommissionen har i detta skede inte tillräckligt med uppgifter för att fatta ett beslut om det lämpligaste sättet att hantera detta påstående. Frågan om dessa kostnader på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna för produktion av den berörda produkten kommer därför att undersökas ytterligare i undersökningens slutskede samt i den pågående antisubventionsundersökningen.
(46)
Mot bakgrund av det rådande marknadsläget, som beskrivs i skäl 44, ansåg kommissionen att tillägget för vinst inte kunde grundas på faktiska uppgifter från företagen i urvalet. Därför fastställdes tillägget för vinst vid konstruktionen av normalvärdet i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen utifrån den rimliga vinst som en ung och innovativ kapitalintensiv industri av denna typ kan uppnå under normala konkurrensförhållanden på en fri och öppen marknad, dvs. 15 % av omsättningen.
1.2. Exportpris
(47)
Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkarna i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag.
(48)
När den berörda produkten exporterades direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
(49)
I de fall när exportförsäljningen till unionen skedde genom närstående handelsföretag i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen. I sådana fall gjordes justeringar för alla omkostnader som tillkom mellan importen och återförsäljningen samt förväntad vinst. För denna beräkning ansågs en vinst på 5 % på omsättningen som rimlig.
1.3. Jämförelse
(50)
Normalvärde och exportpris för de exporterande tillverkarna i urvalet jämfördes utifrån priset fritt fabrik.
(51)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten.
(52)
På grundval av detta har justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, exporttullar och provisioner gjorts när detta har visat sig påverka prisjämförbarheten.
(53)
När exportförsäljningen till unionen skedde genom närstående handelsföretag utanför unionen undersökte kommissionen om sådana närstående handlare skulle betraktas som en exportförsäljningsavdelning av den exporterande tillverkaren eller som en agent som arbetar på provisionsbasis.
(54)
Ett handelsföretag hade nära anknytning till och kontrollerades helt av den exporterande tillverkaren, hade ingen egen förhandlingsmakt eller påverkan på priser eller leveransvillkor och handlade uteslutande med produkter som tillverkades av den exporterande tillverkaren i Argentina. Det betraktades därför som en exportförsäljningsavdelning av den exporterande tillverkaren och inga justeringar för provision gjordes. Ett handelsföretag utanför unionen som befanns ha lösare anknytning till den exporterande tillverkaren i Argentina, styrdes inte av denne och handlade med ett antal andra produkter som tillverkades av andra tillverkare. I detta fall ansågs det att handlaren fyllde liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Därför justerades exportförsäljningspriserna i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen för att ta hänsyn till det tänkta pålägg som handlaren fick.
(55)
Den faktiska skillnaden mellan försäljningspriserna som den exporterande tillverkaren i Argentina tog av den närstående handlaren och försäljningspriserna som de närstående handlarna tog av den första oberoende kunden inom EU användes inte för att beräkna justeringen. Justeringen beräknades på grundval av försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader för den närstående handlaren och ett rimligt tillägg för vinst. Den faktiska vinsten för företaget betraktades inte som tillförlitlig på grund av karaktären på relationen mellan företagen.
1.4. Dumpningsmarginal
(56)
För de exporterande tillverkarna i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(57)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av marginalerna som fastställts för de tre exporterande tillverkarna i urvalet.
(58)
Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Argentina, fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes graden av samarbetsvilja först genom att man jämförde exportvolymen till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med motsvarande importstatistik från Eurostat. Eftersom samarbetsvilligheten var mycket hög med 100 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden, fastställdes dumpningsmarginalen för alla övriga exporterande tillverkare i Argentina till en nivå motsvarande den som konstaterats för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i urvalet som hade den högsta dumpningsmarginalen.
(59)
Den preliminära dumpningsmarginal som fastställdes på detta sätt, uttryckt som en procentuell andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, är följande:
Dumpningsmarginal
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Renova-gruppen (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Renova S.A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
T6-gruppen (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A. and T6 Industrial S.A.)
10,6 %
Andra samarbetsvilliga företag
7,9 %
Alla övriga företag
10,6 %
2. Indonesien
2.1. Normalvärde
(60)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först för varje exporterande företag i urvalet huruvida dess totala försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden till oberoende kunder i Indonesien var representativ, dvs. om den totala volymen av sådan försäljning representerade minst 5 % av dess totala volym av exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Kommissionen fann att, med undantag för två exporterande tillverkare, var den inhemska försäljningen inte representativ.
(61)
För de exporterande tillverkarna med övergripande representativitet fastställde kommissionen senare de produkttyper som säljs på den inhemska marknaden och som var identiska eller jämförbara med de typer som säljs på export till unionen.
(62)
För dessa identiska eller jämförbara produkttyper undersöktes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den exporterande tillverkarens totala inhemska försäljningsvolym av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen. För de exporterande tillverkarna med övergripande representativitet, fanns ingen representativ försäljning eller ingen försäljning alls på den inhemska marknaden av den produkttyp som exporterades.
(63)
Därför konstruerades ett normalvärde för den likadana produkten för alla exporterande tillverkare preliminärt i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att till företagets egna tillverkningskostnader under undersökningsperioden lägga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en rimlig vinstmarginal. Klaganden hävdar att det differentierade exportskattsystemet i Indonesien pressar priset på palmolja och därför snedvrider kostnaderna för biodieselproducenter. Kommissionen har i detta skede inte tillräckligt med uppgifter för att fatta ett beslut om det lämpligaste sättet att hantera detta påstående. Frågan om dessa kostnader på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna för produktion av den berörda produkten kommer därför att undersökas ytterligare i undersökningens slutskede samt i den pågående antisubventionsundersökningen.
(64)
Undersökningen har visat att den indonesiska marknaden för biodiesel är kraftigt reglerad av staten. Det helt statsägda olje- och gasföretaget Pertamina är det överlägset största företaget på den inhemska marknaden (över 90 % av inhemska inköp av biodiesel från tillverkarna i urvalet). Pertamina har fått i uppdrag från staten att blanda biobränslen med fossila bränslen för försäljning på sina tankställen. Det indonesiska handelsministeriet fastställer varje månad administrativt det så kallade ”HPE-priset” (eller Export Check Price) som är ett referenspris som används för att beräkna månadsnivån på exporttullar. Pertamina köper biodiesel till det HPE-pris som den indonesiska regeringen har fastställt.
(65)
Under sådana villkor kan vinsten inte beräknas på faktiska uppgifter från företagen i urvalet eftersom den inhemska försäljningen inte kan anses ske vid normal handel. Därför fastställdes tillägget för vinst vid konstruktionen av normalvärdet i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen utifrån den rimliga vinst som en ung och innovativ kapitalintensiv industri av denna typ kan uppnå under normala konkurrensförhållanden på en fri och öppen marknad, dvs. 15 % av omsättningen.
2.2. Exportpris
(66)
Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkarna i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag.
(67)
När den berörda produkten exporterades direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
(68)
När exportförsäljningen till unionen skedde genom närstående handelsföretag inom unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris som den importerade produkten först såldes vidare för till oberoende kunder i unionen. I sådana fall gjordes justeringar för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen och en vinstnivå på 5 % på omsättningen ansågs rimlig.
(69)
Tillägg som tagits ut av kunder i en medlemsstat som efter biodieselköp ville utnyttja systemet med ”dubbelräkning” (7), betraktades inte som en del av exportpriset. Sådana extraavgifter är inte kopplade till den berörda produkten som sådan, utan snarare till dokument som den närstående importören ska tillhandahålla för att få ett intyg som gör det möjligt för importörens kund att uppfylla de krav som ställs för att få blanda med endast hälften av biodieseln (under förutsättning att denna biodiesel kan dubbelräknas).
2.3. Jämförelse
(70)
Normalvärde och exportpris för de exporterande tillverkarna i urvalet jämfördes utifrån priset fritt fabrik.
(71)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten.
(72)
På grundval av detta gjordes justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader, exporttullar, undersökningsavgifter, bankavgifter samt provisioner i de fall när detta har visat sig på verka prisjämförbarheten.
(73)
När exportförsäljningen till unionen skedde genom närstående handelsföretag utanför unionen undersökte kommissionen om sådana närstående handlare skulle betraktas som en exportförsäljningsavdelning av den exporterande tillverkaren eller som en agent som arbetar på provisionsbasis.
(74)
Ett företag eller en grupp av företag befanns ha upprättat ett kontrakt med ett närstående handelsföretag om att handla med bland annat biodiesel i utbyte mot en provision. I detta fall betraktades den närstående handlaren som en agent som arbetade på provisionsbasis, och exportförsäljningspriserna justerades därför i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen för att hänsyn skulle tas till det pålägg som handlaren fick.
(75)
För en exporterande tillverkare blandades den berörda produkten (PME) med RME innan den såldes till den första oberoende kunden. Därför gjordes justering i enlighet med artikel 2.10 a för olikheter i den berörda produktens fysiska egenskaper.
2.4. Dumpningsmarginal
(76)
För de exporterande företagen i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(77)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet, beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, bortsett från marginalen för den exporterande tillverkare vars dumpningsmarginal fastställts till noll.
(78)
Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Indonesien, fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes graden av samarbetsvilja först genom att man jämförde exportvolymen till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med motsvarande importstatistik från Eurostat. Eftersom samarbetsvilligheten var mycket hög med 99 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för övriga exporterande tillverkare i Indonesien till en nivå motsvarande den som konstaterats för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i urvalet som hade den högsta dumpningsmarginalen.
(79)
Den preliminära dumpningsmarginal som fastställdes på detta sätt, uttryckt som en procentuell andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, är följande:
Dumpningsmarginal
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Andra samarbetsvilliga företag
6,5 %
Alla övriga företag
9,6 %
D. SKADA
1. Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(80)
Den likadana produkten tillverkas av 254 tillverkare i unionen. De utgör unionsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin.
(81)
Påståenden mottogs om att ett betydande antal större unionstillverkare var närstående exportörer i Argentina och/eller importerade biodiesel från Argentina och därför skulle uteslutas från definitionen av unionsindustrin.
(82)
Efter undersökning uteslöts tre företag från definitionen av unionsindustrin på grund av sin import från de berörda länderna, som hade utgjort 63 %, 85 % respektive 71 % av deras egen tillverkning under undersökningsperioden. Ytterligare två företag uteslöts eftersom de inte hade tillverkat biodiesel under undersökningsperioden. Inga uppgifter från dessa företag har använts i de följande avsnitten. Preliminärt drogs slutsatsen att det inte fanns skäl att utesluta några andra unionstillverkare från definitionen av unionsindustrin.
(83)
All tillgänglig information om unionsindustrin, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. Utifrån dessa uppgifter konstaterades att unionstillverkningen uppgick till omkring 9 052 871 ton under undersökningsperioden. Såsom framgår ovan valdes åtta unionstillverkare ut till urvalet, vilka står för 27 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.
2. Förbrukningen i unionen
Tabell 1
Förbrukningen i unionen
2009
2010
2011
UP
Ton
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Källa:
Eurostat, uppgifter från unionsindustrin
(84)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av alla unionstillverkares totala volym unionstillverkning på unionsmarknaden minus deras export plus deras import från Argentina och Indonesien och import från övriga tredjeländer.
(85)
Importvolymen från Argentina och Indonesien hämtades från Eurostats uppgifter för de olika KN-nummer enligt vilka produkterna har klassificerats.
(86)
Enligt ovanstående ökade unionens förbrukning av biodiesel med 5 % mellan 2009 och slutet av undersökningsperioden.
3. Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna
(87)
Som anges i artikel 3.4 i grundförordningen kan verkan av import från två länder bedömas tillsammans endast om två villkor uppfylls.
(88)
Det första är att dumpningsmarginalen för import från de båda länderna är högre än miniminivån och att omfattningen av importen inte är försumbar. Den dumpningsmarginal som fastställts för importen från Argentina och Indonesien översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från dessa länder är inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen (deras marknadsandelar uppgick till 10,8 % respektive 8,5 % under undersökningsperioden).
(89)
Det andra är att de importerade produkterna konkurrerar med varandra och med den likadana produkten i unionen. Importen av biodiesel från Argentina och Indonesien blandas med mineraldiesel av samma handelsföretag och säljs till kunder i unionen i direkt konkurrens med biodiesel som tillverkas av unionsindustrin.
(90)
Mot denna bakgrund anses det preliminärt att alla kriterier som fastställs i artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts och att import från Argentina och Indonesien bör undersökas sammantaget i skadeundersökningen.
4. Volym och marknadsandel av importen från de berörda länderna
Tabell 2
2009
2010
2011
UP
Import från Argentina
Ton
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Marknadsandel
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Import från Indonesien
Ton
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Marknadsandel
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Total marknadsandel
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Källa:
Eurostat
(91)
Importvolymerna från Argentina och Indonesien ökade avsevärt från 2009 till undersökningsperioden och importen från Indonesien i snabbare takt än den från Argentina. Under samma period steg marknadsandelen från 9,1 % till 19,3 %.
5. Priser för import från de berörda länderna och prisunderskridande
5.1. Prisutveckling
Tabell 3
Importpris (euro/ton)
2009
2010
2011
UP
Argentina
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonesien
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Total
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Källa:
Eurostat
(92)
Även om importpriserna steg under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2010 och 2011, låg priserna på biodiesel från såväl Argentina som Indonesien under unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden.
5.2. Prisunderskridande
(93)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser från de argentinska och indonesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader som uppstår efter import.
(94)
En jämförelse mellan SME från Argentina och PME från Indonesien med den produkt som tillverkas och säljs på unionsmarknaden gjordes utifrån filtrerbarhetstemperaturen (CFPP), som är den temperatur vid vilken biodiesel återgår till fett och inte längre kan användas som bränsle.
(95)
All försäljning från Argentina till unionen skedde vid en CFPP på 0 grader Celsius. Försäljningen jämfördes därför med unionstillverkarnas försäljning av biodiesel vid en CFPP på 0.
(96)
All försäljning från Indonesien till unionen skedde vid en CFPP på 13 grader Celsius. Med tanke på unionstillverkarnas mycket små försäljningsvolymer vid denna CFPP - eftersom PME från Indonesien nästan alltid blandas med annan biodiesel från andra källor innan den säljs till den första oberoende kunden - ansågs inte en direkt jämförelse motiverad. Exportpriset på PME från Indonesien vid CFPP 13 justerades därför uppåt till priset vid CFPP 0, med prisskillnaden på unionsmarknaden mellan försäljning av PME vid CFPP 13 som tillverkats av unionsindustrin och genomsnittspriset för biodiesel vid CFPP 0.
(97)
Härvid konstaterades att skillnaden mellan priserna från Argentina och Indonesien och unionens priser, uttryckt som en andel av unionsindustrins vägda genomsnittliga priser, fritt fabrik, dvs. prisunderskridandemarginalen, uppgick till mellan 2,5 % och 9,1 %.
6. Unionsindustrins ekonomiska situation
(98)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som fastställts för unionsindustrin under den analyserade perioden.
(99)
Som angavs ovan användes kontrollerade uppgifter från ett urval unionstillverkare för att undersöka den eventuella skada som vållats unionsindustrin.
(100)
För att analysera skadan skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen analyserade de makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden på grundval av de uppgifter som unionsindustrin lämnat för alla unionstillverkare. Kommissionen analyserade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de kontrollerade uppgifter som samlats in från urvalet av unionstillverkare.
(101)
Följande makroekonomiska indikatorer bedömdes på grundval av informationen om alla tillverkare av biodiesel i unionen: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.
(102)
Följande mikroekonomiska indikatorer bedömdes på grundval av information om unionstillverkarna av biodiesel i urvalet: genomsnittliga enhetspriser, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, inventarier, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
7. Makroekonomiska indikatorer
7.1. Produktionskapacitet, produktion och kapacitetsutnyttjande
Tabell 4
2009
2010
2011
UP
Produktionskapacitet (ton)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Produktionsvolym (ton)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Kapacitetsutnyttjande
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Källa:
Uppgifter från unionsindustrin
(103)
Unionsindustrins tillverkning ökade under skadeundersökningsperioden i linje med förbrukningen. Kapaciteten förblev relativt stabil, särskilt mellan 2010 och undersökningsperioden, och därför förblev kapacitetsutnyttjandet lågt under hela perioden. Unionsindustrin kunde inte utnyttja den kapacitet som tidigare anskaffats, eller i någon större utsträckning utnyttja kapacitetsökningen under perioden, vilken skedde för att bemöta en effekt av åtgärderna som införts mot Förenta staterna och de förväntade kvotsystemen och ökade uppdragen från en del medlemsstater.
7.2. Försäljningsvolym och marknadsandel
Tabell 5
2009
2010
2011
UP
Försäljningsvolym (i ton)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Marknadsandel
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Källa:
Uppgifter från unionsindustrin
(104)
Försäljningsvolymen till icke-närstående företag i unionen förblev relativt stabil under perioden. Eftersom förbrukningen steg en aning under perioden, ledde den stabila försäljningsvolymen till minskad marknadsandel (en nedgång med 5,5 procentenheter), vilken togs av import från de berörda länderna.
7.3. Tillväxt
(105)
Unionsindustrins tillväxt framgår av volymindikatorer som produktion och försäljning men framförallt av marknadsandelen. Trots ökad förbrukning under den analyserade perioden ökade unionstillverkarnas marknadsandel inte i samma takt som förbrukningen. Unionsindustrins marknadsandel minskade under perioden medan importvolymen ökade. Under samma period ökade marknadsandelen för import från Indonesien och Argentina med över 10 procentenheter. Det faktum att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av marknadens tillväxt hade en övergripande negativ effekt på industrins ekonomiska situation.
7.4. Sysselsättning och produktivitet
Tabell 6
2009
2010
2011
UP
Sysselsättning - heltidsekvivalenter (HTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivitet (ton/HTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Källa:
Uppgifter från unionsindustrin.
(106)
Eftersom biodieselindustrin är kapitalintensiv men inte kräver särskilt mycket arbetskraft i produktionsprocessen, och mot bakgrund av den stora andelen underleverantörer i den faktiska produktionen av biodiesel, är antalet anställda i tillverkningen inte högt. Eftersom produktionsvolymen ökade något under perioden ökade också sysselsättningen.
(107)
Eftersom sysselsättningen ökade något mer än produktionen, minskade produktiviteten med 7 procentenheter mellan 2009 och slutet av undersökningsperioden.
7.5. Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning
(108)
Unionsindustrin hade lidit skada på grund av dumpad import från Förenta staterna fram till 2009, då undersökningsperioden för detta förfarande inleddes. De gällande tullarna på import från Förenta staterna utformades för att unionen skulle kunna konkurrera på rättvisa villkor med importen och återhämta sig från skadan.
(109)
Så har inte blivit fallet. Unionsindustrin är nu mindre lönsam än 2009 och har tappat marknadsandelar, även sedan 2009, till import från Argentina och Indonesien som underskrider unionspriserna. Kapacitetsutnyttjandet är nedåtgående fastän förbrukningen i union har ökat. Någon återhämtning från tidigare dumpning har helt klart inte skett.
(110)
Dumpningsmarginalerna för exporttillverkare i Argentina och Indonesien anges i avsnittet om dumpning ovan. En exporterande tillverkare i Indonesien, som stod för en låg andel av importen från Indonesien, konstaterades inte bidra till dumpning. De återstående exporterande tillverkarna i Indonesien och alla exporterande tillverkare i Argentina befanns bidra till dumpning av biodiesel på unionsmarknaden. Med tanke på volym och pris på den dumpade importen från de två berörda länderna kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.
8. Mikroekonomiska indikatorer
8.1. Genomsnittliga priser och kostnader per enhet samt lönekostnader
Tabell 7
2009
2010
2011
UP
Enhetspris (euro/ton)
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Enhetskostnad (euro/ton)
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Löner (euro/HTE)
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(111)
Även om unionsindustrin under skadeundersökningsperioden kunde öka sina försäljningspriser, steg produktionskostnaden på grund av dålig rapsskörd 2011 i en omfattning som inte kunde täckas av ökat försäljningspris. Det var oekonomiskt för unionsindustrin att importera alternativa råvaror från Argentina och Indonesien på grund av skattesystemen i dessa länder, och man var därför tvungen att importera färdig biodiesel för att hålla nere sina kostnader och på så sätt minska de totala förlusterna.
(112)
Samtidigt steg lönekostnaderna för företagen i urvalet under skadeundersökningsperioden, vilket också fick företagen att försöka minska sina totala kostnader.
8.2. Lager
Tabell 8
2009
2010
2011
UP
Lager (ton)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.
(113)
Under den analyserade perioden ökade mängden biodiesel i lager med cirka 40 %. Lagervolymen ökade under hela den analyserade perioden. Eftersom biodiesel inte kan lagras längre än sex månader (den genomsnittliga tiden i lager är endast cirka tre månader), anses uppgifter rörande lager endast ha ett begränsat värde när det gäller att bedöma den ekonomiska situationen för unionsindustrin.
8.3. Lönsamhet, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 9
2009
2010
2011
UP
Lönsamhet
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investeringar (i 1 000 euro)
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
Avkastning på investeringar
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Kassaflöde (i 1 000 euro)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Källa:
Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna
(114)
Lönsamheten för de utvalda unionstillverkarna fastställdes genom att nettovinsten före skatt från försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden uttrycktes som en procentandel av omsättningen från denna försäljning. Under den analyserade perioden sjönk lönsamheten betydligt för dessa tillverkare, från 3,5 % år 2005 till -2,5 %.
(115)
De utvalda unionstillverkarnas investeringar i biodieselproduktion sjönk under perioden, vilket visar att även om tillverkarna i urvalet fortfarande kunde investera i biodieselproduktion, hade de tillgängliga resurserna för sådana investeringar minskat med unionstillverkarnas marknadsandel.
(116)
De utvalda unionstillverkarnas avkastning på investeringen, dvs. resultatet före skatt som andel av det genomsnittliga ingående och utgående bokförda värdet på de tillgångar som används för biodieselproduktionen, följde den negativa utvecklingen för lönsamheten. Den försämrade avkastningen på investeringar är en tydlig indikation på den försämrade ekonomiska situationen för unionsindustrin under undersökningsperioden.
(117)
Kassaflödet, som är industrins förmåga att själv finansiera verksamheten, visar en betydande minskning under den analyserade perioden, vilket visar de utvalda företagens svårighet att konkurrera med dumpad import från Argentina och Indonesien.
9. Slutsats om skada
(118)
En analys av kontrollerade uppgifter visar tydligt att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Trots att förbrukningen ökade har de tappat marknadsandelar och lönsamhet, medan importen har vunnit marknadsandelar och underskridit unionstillverkarnas priser.
(119)
Andra indikatorer visar också en nedgång eller en stabil tendens, även efter införandet av åtgärder mot Förenta staterna och utökningen av tullar till kringgående import från Kanada.
(120)
Unionstillverkarna kunde överföra det mesta av de ökade produktionskostnaderna från 2010 till 2011 (+33 procentenheter) men endast genom att sänka lönsamheten till nollpunkten. De kunde dock inte överföra ytterligare kostnadsökningar från 2011 till undersökningsperioden, på grund av ökat råvarupris, vilket utgör närmare 80 % av hela produktionskostnaden för biodiesel. Dessa kostnadsökningar kunde inte helt och hållet överföras till kunderna på unionsmarknaden, vilket orsakade förluster under undersökningsperioden.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(121)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det om den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig.
(122)
Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkningar av den dumpade importen
(123)
En liten del (mellan 2 % och 6 %) av importen från Indonesien till EU konstaterades under undersökningsperioden inte bidra till dumpningen. Den återstående volymen från Indonesien och all import från Argentina konstaterades bidra till dumpningen. Även om man undantar de små mängderna icke-dumpad import från den totala importen från Indonesien, påverkas inte den tendens för importen som beskrivs ovan.
(124)
Undersökningen visade att volymen dumpad lågprisimport från de berörda länderna ökade väsentligt i volym (mer än dubblerades) under skadeundersökningsperioden. Detta ledde till att importens marknadsandel ökade kraftigt, med 10 procentenheter, från 9,1 % under 2009 till 18,8 % vid slutet av undersökningsperioden.
(125)
Samtidigt och trots ökad förbrukning förlorade unionsindustrin 5,5 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden.
(126)
Genomsnittspriserna på den dumpade importen ökade med 48 % mellan 2009 och undersökningsperioden, men priserna var betydligt lägre än unionsindustrins priser under samma period. Priserna på den dumpade importen underskred unionsindustrins priser och underskridandemarginalen låg i genomsnitt på 4 % för Indonesien och 8 % för Argentina under undersökningsperioden.
(127)
Det tryck som ökningen av dumpad lågprisimport utövade på unionsmarknaden medförde att unionsindustrin inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Företagen i urvalet kunde endast överföra en begränsad ökning på 38 % till sina kunder, medan deras totala kostnader ökade med 47 % under samma period.
(128)
På grundval av detta dras den preliminära slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna, som underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden och även ökade betydligt i volym, har spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som har vållats unionsindustrin.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1. Import från andra länder
Tabell 10
Andra tredjeländer
2009
2010
2011
UP
Total import (ton)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Marknadsandel
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Källa:
Eurostat
(129)
Import från tredjeländer, främst Förenta staterna, Norge och Sydkorea, minskade väsentligt från 2009 till slutet av undersökningsperioden. Denna nedgång berodde på införandet av åtgärder på import från Förenta staterna under 2009 och en undersökning av kringgående av import som avsändes från Kanada under 2010. Med tanke på att marknadsandelen för andra tredjeländer minskade vid tiden för den ekonomiska försämringen för unionsindustrin, kan importen från övriga tredjeländer inte ha utgjort mer än ett försumbart bidrag till den skada som vållats unionsindustrin. Slutsatsen kan därför inte dras att denna import skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan.
3.2. Icke-dumpad import från de berörda länderna
(130)
Icke dumpad import från de berörda länderna förekom, men endast under andra halvåret 2011. Med tanke på den korta tidsperioden för denna import och de begränsade kvantiteterna, kan den inte ha orsakat mer än en försumbar del av den skada som vållats unionsindustrin och förmår inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan.
3.3. Andra unionstillverkare
(131)
Med tanke på den lilla produktionsvolymen för unionstillverkare som undantogs från definitionen av unionsindustrin och deras blygsamma totala importvolym, ansågs dessa tillverkare inte ha vållat skada för unionsindustrin.
3.4. Import som gjorts av unionsindustrin
(132)
Carbio, de argentinska biodieseltillverkarnas organisation, hävdade att den skada som vållats unionsindustrin orsakades av unionstillverkarnas import från Argentina och Indonesien. De definierade denna import som självförvållad skada och hävdade att de borde räknas bort som en orsak till skadan utifrån de argentinska tillverkarnas beteende.
(133)
Det framgår tydligt i uppgifter från unionsindustrin att de har importerat biodiesel från Argentina och Indonesien under skadeundersökningsperioden, upp till 60 % av all import från dessa länder under undersökningsperioden. De har dock hävdat att denna import gjordes i självförsvar. Genom att på kort sikt kunna dra fördel av de dumpade priserna på denna import, har unionstillverkarna kunnat hålla sig kvar i branschen på medellång sikt.
(134)
Unionsindustrins import av biodiesel till dumpade priser ökade avsevärt under 2011 och undersökningsperioden, vilket var den period då effekten av de differentierade exportskatterna på biodiesel och dess råvara var som mest kännbara, eftersom det var vid den tiden som importen av råvaror (sojabönsolja och palmolja) blev olönsam jämfört med import av slutprodukten. Systemet med differentierade exportskatter i båda länderna leder till högre skatt på export av råvaror än skatten på slutprodukten. Om denna differentierade exportskatt kan betraktas som en subvention i den mening som avses i artikel 2 i antisubventionsförordningen kommer att undersökas i den pågående antisubventionsundersökningen.
(135)
Under några månader under undersökningsperioden var exempelvis importpriset på sojabönsolja från Argentina högre än importpriset på SME, vilket gjorde det ekonomsikt ofördelaktigt att köpa sojabönsolja. I detta läge var inköp av SME det enda ekonomiskt förvarbara alternativet.
(136)
Om unionsindustrin inte hade importerat dessa volymer av biodiesel, hade handelsföretag i unionen gjort det, underskridit unionsindustrins priser och sålt dem på unionsmarknaden, eftersom de redan importerar från de här länderna för att sälja till dieselraffinaderier i konkurrens med unionsindustrin. Orsakssambandet har inte brutits av denna import och påståendet avvisas därför preliminärt.
3.5. Unionsindustrins kapacitet
(137)
Carbio hävdar vidare att den skada som vållats unionsindustrin beror på den överkapacitet som överetableringen har orsakat. Med ett kapacitetsutnyttjande på 50 % under 2008 hävdar de att industrin har fortsatt att expandera utan någon ökad efterfrågan i samma omfattning.
(138)
Under skadeundersökningsperioden var kapacitetsutnyttjandet lågt i unionen, som lägst 40 % under undersökningsperioden. En del företag har därför inte utnyttjat den kapacitet de har.
(139)
Kapacitetsutnyttjandet var dock lågt redan i början av skadeundersökningsperioden och har förblivit lågt under hela perioden, och det var också stabilt i företagen i urvalet.
(140)
Företagen i urvalet var lönsamma i början av skadeundersökningsperioden och gick med förlust i slutet utan att kapacitetsutnyttjandet förändrades. Det är därför rimligt att också dra slutsatsen att industrin som helhet har blivit mindre lönsam medan kapacitetsutnyttjandet har varit stabilt. Detta kan därför inte anses som en större skadeorsak eftersom det inte verkar finnas något orsakssamband. Påståendet avvisas därför preliminärt.
3.6. Bristande tillgång till råvaror och vertikal integration
(141)
Carbio hävdar också att unionsindustrin har vållats skada på grund av bristande effektivitet, framför allt eftersom den inte är vertikalt integrerad och inte belägen nära råvarorna.
(142)
Dessa påståenden avvisas preliminärt. En del av företagen i urvalet är etablerade i hamnarna med direkt tillgång till råvaror som levereras med fartyg, och andra företag i urvalet har förlagt sina biodieselanläggningar på samma ställe där deras produktionsanläggningar för vegetabilisk olja ligger. Många biodieseltillverkare i södra Europa har avsiktligt etablerat sig i hamnar för att få tillgång till råvaror som importeras från Argentina och Indonesien eller på samma platser som sina kunder (raffinaderier för fossil olja). Med tanke på att de differentierade exportskatterna har fått till följd att råvarorna har blivit dyrare än slutprodukten, har detta tydligt vållat unionsindustrin skada genom att det har blivit ekonomiskt omöjligt att tillverka PME och SME inom EU.
3.7. Andra regleringsfaktorer:
(143)
Carbio hänvisade också till en del regleringsfaktorer som de hävdade hade vållat unionsindustrin skada, varav en del är förslag och ännu inte har verkställts. De framhäver dock systemet med dubbelräkning som beskrevs ovan.
(144)
I direktivet om förnybar energi föreskrivs att medlemsstaterna ska kräva att en viss del biodiesel blandas med mineraldiesel innan denna säljs till användarna. En del medlemsstater har utnyttjat bestämmelsen i direktivet som tillåter att andelen halveras om den biodiesel som används har tillverkats av avfallsolja från använda animaliska fetter. Om medlemsstaten exempelvis kräver att 7 % biodiesel blandas med 93 % mineraldiesel, kan 7 % minskas till 3,5 % om det handlar om biodiesel av avfallsolja.
(145)
Carbio hävdar att reglerna för dubbelräkning har gett en minskning av försäljningen av så kallad första generationens biodiesel på 1 miljon megaton under undersökningsperioden och att detta är en del av orsakerna till den skada som vållats unionsindustrin. Denna invändning avslogs eftersom det i urvalet av unionstillverkare finns företag som tillverkar dubbelräknad biodiesel och deras ekonomiska situation är inte särskilt annorlunda jämfört med företagen i urvalet som tillverkar biodiesel från jungfruoljor. De här företagen har under kontroll av deras uppgifter visat att priset på deras biodiesel har påverkats av det låga priset på dumpad import från Argentina och Indonesien, eftersom de indirekt konkurrerar med PME och SME från de berörda länderna.
(146)
Argument har också lagts fram att unionsindustrin har vållats skada genom att inte investera mer i andra generationens biobränsle som använder avfallsoljor. Detta argument avvisas preliminärt eftersom det inte finns tillräckligt med avfallsolja att tillgå i unionen för att väsentligen öka bearbetningsvolymen jämfört med den befintliga.
3.8. Begränsningar i medlemsstater
(147)
Carbio hävdade också att den skada som vållats unionsindustrin inte kunde ha orsakats av import från de berörda länderna på grund av kvotsystem och skattebestämmelser i olika medlemsstater, vilket begränsar tillträdet till dessa marknader. De hävdar också att vissa marknader i unionen är stängda för SME och PME på grund av klimatförhållandena.
(148)
Det är korrekt att filtrerbarhetstemperaturen (CFPP) för PME (vid +13 grader Celsius) innebär att PME inte kan användas i hela unionen utan att blandas med annan biodiesel som sänker CFPP. CFPP för SME ligger på 0 grader Celsius och det innebär att det kan användas mer utbrett, särskilt under sommarmånaderna.
(149)
Argumentet att det är regleringssystemet i vissa medlemsstater som vållar skada för unionsindustrin granskades närmare under hela undersökningen.
(150)
I vissa medlemsstater finns kvotsystem som ger en viss tillverkningskvot till företag i den medlemsstaten eller i andra medlemsstater i unionen. De flesta länder ger dock fördelar via skattesystemet och de fördelarna har sänkts eller tagits bort.
(151)
Frankrike till exempel, har en skattelättnad på 90 euro per ton för kvottillverkad biodiesel. Men med tanke på det låga priset på dumpad import är det ofta billigare att importera biodiesel än att köpa den från unionsindustrin, även med skattelättnad. Detta framgår av det faktum att import från Argentina tydligt förekommer på den franska marknaden.
(152)
I vissa medlemsstater finns dock ingen import från Argentina och Indonesien, antingen på grund av klimatet eller på grund av kvotsystem som inte är öppna för import. I de flesta av medlemsstaterna förekommer import från Argentina och Indonesien på marknaden, antingen på grund av avsaknaden av kvotsystem eller på grund av att priset är lägre än skattelättnaderna som en medlemsstat kanske ger.
(153)
Mot bakgrund av att PME och SME som blandas med unionstillverkad RME eller annan biodiesel kan säljas i hela unionen, och att import förekommer i stora kvantiteter och till dumpade priser även i medlemsstater med skattelättnader, avvisas påståendet preliminärt eftersom de existerande kvot- och skattesystemen inte förmår bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan.
4. Slutsats om orsakssamband
(154)
Ovanstående analys har visat att den dumpade lågprisimporten med ursprung i de berörda länderna ökade kraftigt, både volymmässigt och sett till marknadsandelar. Det framkom samtidigt att denna import såldes under unionsindustrins priser under undersökningsperioden.
(155)
Uppgifterna visar att när volymen av lågprisimport från de berörda länderna ökar så försämras unionsindustrins ekonomiska situation i betydlig mån.
(156)
Analysen ovan har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat den dumpade importens skadevållande verkan. På grundval av denna analys dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
(157)
De kända faktorerna förutom den dumpade importen har bedömts i enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen, och några belägg för att de skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit har inte hittats.
F. UNIONENS INTRESSE
(158)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna, råvaruleverantörer och användare.
1. Unionsindustrins intresse
(159)
Såsom nämnts ovan har unionsindustrin lidit väsentlig skada till följd av dumpad import med ursprung i de berörda länderna. Om inga åtgärder införs, leder detta högst sannolikt till att den negativa utvecklingstendensen för unionsindustrins finansiella situation fortsätter. Unionsindustrins situation kännetecknades särskilt av en lönsamhetsnedgång från + 3 % 2009 till -2,5 % i slutet av undersökningsperioden. Om nedgången fortsätter skulle detta slutligen leda till produktionsminskningar och ytterligare nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket skulle äventyra sysselsättning och investeringar i unionen.
(160)
Om åtgärder införs kommer en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Unionsindustrins nedåtgående utvecklingstendens i fråga om lönsamheten är resultatet av svårigheterna att konkurrera med den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna, ett faktum som också beror på exportskattesystemet i de båda länderna, som innebär att priset på import av SME och PME sänks på unionsmarknaden medan priset på råvaror höjs. Om antidumpningsåtgärder införs skulle unionsindustrin kunna upprätthålla sin lönsamhet på de nivåer som anses vara nödvändiga för denna kapitalintensiva industri.
(161)
Åtgärderna skulle ge unionsindustrin möjlighet att börja återhämta sig från den skadevållande dumpning som konstaterats vid undersökningen.
2. Intresset för icke-närstående importörer och handlare i unionen
(162)
Kommissionen uppmanade icke-närstående importörer och handlare i unionen att ge sig till känna. Ingen importör samarbetade dock i undersökningen.
(163)
I avsaknaden av uppgifter från icke-närstående importörer och handlare fanns det inte några belägg för att införandet av åtgärder skulle strida mot dessa parters intressen.
3. Användarnas och konsumenternas intresse
(164)
När förfarandet inleddes kontaktades alla kända användarföretag vars verksamhet omfattar produktion och distribution av mineraldiesel och även företag som gör den obligatoriska blandningen av mineraldiesel med biodiesel, och frågeformulär sändes till dessa företag.
(165)
Tre användare av biodiesel besvarade frågeformuläret men konstaterade att biodiesel utgjorde en mycket liten del av deras totala verksamhet. De konstaterade att eftersom de skulle vara rättsligt tvingade att köpa biodiesel, skulle en tull som ökade priset på biodiesel automatiskt föras över till kunderna.
(166)
Med hänsyn till den begränsade mängd uppgifter som fanns tillgängliga, bör ett införande av åtgärder få ytterst liten effekt på slutkonsumenterna, mot bakgrund av den lilla andelen biodiesel som blandas i den mineraldiesel de köper i pumparna. Några belägg för att införandet av åtgärder skulle strida mot vare sig användarnas eller konsumenternas intressen hittades inte.
4. Råvaruleverantörernas intresse
(167)
En organisation för råvaruleverantörer, Fediol (som representerar European Vegetable Oil and Proteinmeal Industry in Europe) besvarade frågeformuläret som sändes ut till råvaruleverantörerna. De framförde att import från de berörda länderna har minskat efterfrågan på rapsolja i unionen, en minskning på över 1 miljon ton mellan 2009 och 2011.
(168)
De anser att ett införande av åtgärder skulle få positiv effekt på leverantörsbranschen inom EU, eftersom det skulle öka kapacitetsutnyttjandet. All ökad efterfrågan på rapsolja skulle då märkas i foderblandningssektorn - eftersom det är en restprodukt från rapsoljeproduktionen och jordbrukssektorn inom EU som tillverkare av raps.
(169)
De belägg som mottagits visar därför att införandet av åtgärder skulle vara i unionens råvaruleverantörers intresse.
5. Slutsatser om unionens intresse
(170)
Att vidta åtgärder mot importen av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien ligger helt klart i unionsindustrins intresse. Det skulle ge unionsindustrin möjligheter att växa och återhämta sig från den skada som den dumpade importen har vållat. Om inga åtgärder införs kommer unionsindustrins ekonomiska situation att fortsätta att försämras och fler aktörer måste upphöra med sin verksamhet. Några klara slutsatser rörande användare och importörer gick inte att dra, men ett införande av åtgärder borde ligga i råvaruleverantörernas intresse.
(171)
Det finns inte några tvingande skäl som visar att det skulle strida mot unionens intresse att införa provisoriska antidumpningsåtgärder på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien.
G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(172)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
1. Nivå för undanröjande av skada
(173)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit, utan att de överskrids.
(174)
Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.
(175)
För detta ändamål kan en vinstmarginal på 15 % av omsättningen anses vara en lämplig nivå, eftersom unionsindustrin kunde ha förväntat sig att nå denna nivå i en situation utan skadevållande dumpning. Denna siffra bygger på den tidigare undersökningen av import från Förenta staterna, då den ansågs rimlig för att garantera produktiva investeringar på lång sikt för denna industri.
(176)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhöll man genom att justera det försäljningspris som användes av unionstillverkarna i urvalet med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lägga till den ovan nämnda vinstmarginalen.
(177)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de utvalda exporterande tillverkarna i de berörda länderna, vilket fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.
2. Provisoriska åtgärder
(178)
I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen bör preliminära antidumpningstullar införas på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien till en nivå som enligt regeln om lägsta tull motsvarar den lägre av dumpningsmarginalen eller skademarginalen.
(179)
Antidumpningstullarnas storlek har fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med dumpningsmarginalerna. De provisoriska antidumpningstullarna, uttryckt i priset cif vid unionens gräns, före tull, är följande:
Land
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Preliminär skademarginal
Preliminär antidumpningstull
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Andra samarbetsvilliga företag
7,9 %
31 %
7,9 %
Alla övriga företag
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonesien
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Andra samarbetsvilliga företag
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Alla övriga företag
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Eftersom antidumpningstullen kommer att gälla både för blandningar som innehåller biodiesel (i proportion till deras biodieselhalt i viktprocent) och för ren biodiesel, är det emellertid mer rättvisande och mer lämpligt för den korrekta tillämpningen av tullen av tullmyndigheterna i medlemsstaterna att uttrycka tullen som ett fast belopp i euro per ton nettovikt som tillämpas på importerad ren biodiesel eller på andelen biodiesel i den blandade produkten.
(181)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för undersökningen. Tullsatserna (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av produkter som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika rättsliga enheter som anges. Den importerade berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”.
(182)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(183)
Kommissionen gjorde import av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna till föremål för registrering genom förordning (EU) nr 79/2013. Detta gjordes med tanke på en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärderna, i enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen. Något beslut angående den eventuella retroaktiva tillämpningen av antidumpningsåtgärderna kan inte fattas i detta skede av förfarandet.
H. AVSLUTNING
(184)
För att uppfylla kravet på god förvaltning kan berörda parter som gav sig tillkänna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande, inom en månad från offentliggörandet av denna förordning, skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. De undersökningsresultat om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan komma att omprövas i samband med eventuella slutgiltiga åtgärder.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, i ren form eller i en blandning, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 1516 20 98 (Taricnummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taricnummer 1518009121, 1518009129 och1518009130), ex 1518 00 95 (Taricnummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taricnummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taricnummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taricnummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taricnummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (Taricnummer 3824909701, 3824909703 och 3824909704), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taricnummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030), med ursprung i Argentina och Indonesien.
2. Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Preliminär antidumpningstull,
euro per ton nettovikt
Tarictilläggsnummer
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Andra samarbetsvilliga företag:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Alla övriga företag
104,92
B999
Indonesien
PT Ciliandra Perkasa
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Andra samarbetsvilliga företag:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Alla övriga företag
83,84
B999
3. Antidumpningstullen ska tillämpas på blandningar i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung (dvs. biodieselhalt).
4. Om varor har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (9), ska beloppet på antidumpningstullen, beräknat utifrån de ovan angivna beloppen, sänkas med den den andel som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalas eller ska betalas.
5. Övergång till fri omsättning i Europeiska unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
6. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i grundförordningen får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.
2. I enlighet med artikel 21.4 i grundförordningen får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
1. Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i förordning (EU) nr 79/2013.
2. Uppgifter som insamlats avseende produkter som införts för konsumtion högst 90 dagar före dagen för denna förordnings ikraftträdande ska bevaras till dess att eventuella slutgiltiga åtgärder har trätt i kraft eller till dess att detta förfarande har avslutats.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 27 maj 2013.