РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/494 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мерките SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), приведени в действие от Словения в полза на Adria Airways d.d.
(нотифицирано под номер C(2014) 4543)
(само текстът на словенски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощта SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С уведомление SANI № 5628 от 11 март 2011 г., заведено като получено на същия ден, Словения уведоми Комисията относно отпускането на помощ за оздравяване на предприятието Adria Airways d.d. (наричано по-нататък „Adria“ или „дружеството“) под формата на държавна гаранция и на кредит при облекчени условия в размер на 6,2 млн. евро.
(2)
Словения предостави допълнителна информация с писма от 31 март 2011 г. и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 29 април 2011 г., на което не бе получен отговор от словенските органи. На 13 юли 2011 г. бе проведена среща със словенските органи и техните консултанти, на която бе обяснено на Комисията, че помощта за оздравяване, за която е изпратено уведомление, няма да бъде достатъчна с оглед на неблагоприятното финансово състояние на дружеството и че Словения планира да направи капиталова инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria. Словения оттегли уведомлението си за помощта за оздравяване на 1 август 2011 г.
(3)
Вследствие на получена от Словения информация, че на 30 септември 2011 г. тя все пак е извършила капиталовата инжекция, посочена по-горе, Комисията реши да продължи предварителното си разследване ex officio и поиска допълнителна информация с писма от 12 септември 2011 г., 28 ноември 2011 г. и 17 април 2012 г., на които Словения отговори с писма от 11 октомври 2011 г., 27 декември 2011 г., 13 януари 2012 г. и 18 май 2012 г. Освен това Словения изпрати меморандум, изготвен от законните представители на Adria, по електронна поща на 7 ноември 2012 г.
(4)
По искане на Словения на 12 юли 2012 г. бе проведена среща с участието на представители на Adria и държавния холдинг PDP (2), който е един от акционерите на Adria. На тази среща Словения и представителите на Adria и PDP представиха разяснения и аргументи по отношение на разглежданите мерки.
(5)
С писмо от 20 ноември 2012 г. Комисията уведоми Словения, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“). Словения представи мнение относно решението за откриване с писмо от 21 януари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 5 март 2013 г., на което Словения отговори на 19 април 2013 г. Словения предостави допълнителна информация на 16 септември 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 6 ноември 2013 г., на което Словения отговори на 4 декември 2013 г., както и на 6 и 17 януари 2014 г. Срещи със словенските органи и техните законни представители се състояха на 25 март и 5 декември 2013 г. и на 8 януари 2014 г.
(6)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) на 8 март 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(7)
На 8 април 2013 г. в Комисията постъпи становището на една заинтересована страна, Ryanair. Тя го изпрати на Словения, на която бе предоставена възможност за отговор; нейното мнение беше получено с писмо от 13 май 2013 г.
2. ПАЗАРЪТ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАНСПОРТ НА СЛОВЕНИЯ
(8)
Adria е националният въздушен превозвач на Словения и основната авиокомпания на летище Любляна. През 2011 г. дружеството е транспортирало 73,4 % от пътниците, които летят през летище Любляна, а впоследствие тази цифра е спаднала на 71,3 % през 2012 г. и на 69,8 % през 2013 г. (4)
(9)
Въпреки че присъствието на нискотарифни превозвачи в Словения е ограничено (easyJet обслужва само един маршрут от Любляна, а Wizz Air обслужва два), те са поели 12,6 % от пътниците на обществения транспорт през 2013 г. (5) Понастоящем има още пет други конкуренти, които извършват полети от Любляна до техните основни възлови летища, а именно Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines и Air Serbia.
3. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(10)
Adria е голямо предприятие с приблизително 450 служители. През 2013 г. то има оборот от 142,3 млн. евро и загуби в размер на 3 млн. евро (по оценки). То има флот от 11 самолета, главно регионални реактивни самолети. Понастоящем дяловете на Adria са собственост inter alia на Република Словения - 69,9 %, на Bank Assets Management Company (BAMC) (на което бяха прехвърлени някои активи от Nova Ljubljanska Banka d.d. (6), наричано по-нататък „NLB“) - 19,6 %, на ABANKA d.d. - 4,7 %, и на PDP - 2,1 %.
(11)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. За допълнителни данни относно финансовото състояние на Adria в периода между 2007 и 2011 г. вж. раздел 7.1 по-долу.
(12)
На 1 август 2012 г. Словения, заедно с PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. и Unicredit Bank of Slovenia d.d., започна процеса на приватизация на Adria, като отправи покана за представяне на оферти за 74,87 % от дяловете на дружеството. На тази дата Агенцията за управление на капиталови активи на Република Словения (Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia, AUKN) публикува публична покана към инвеститорите за изразяване на интерес с необвързващ характер в рамките на процеса на продажба на мажоритарен пакет акции на дружеството (7). Изглежда обаче тази процедура е била отменена и процедурата за приватизация на Adria ще бъде стартирана наново на по-късен етап.
4. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
4.1. Мярка 1: увеличението на капитала от 2007 г.
(13)
Считано от 31 декември 2006 г. капиталът на Adria има следната акционерна структура:
Таблица 1
Акционерна структура на Adria преди увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Други (включително акционери физически лица)
3,2
(14)
На 19 февруари 2007 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 10,9 млн. евро. Фондът KAD, който е 100 % собственост на държавата, записа приблизително 99,6 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 5 април 2007 г.
(15)
Заплатената цена беше 27 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] (11) г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2006 г.
(16)
Вследствие на увеличението на капитала от 2007 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 2
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Други (включително акционери физически лица)
1,8
4.2. Мярка 2: увеличението на капитала от 2009 г.
(17)
На 13 януари 2009 г. управителният съвет на Adria реши да увеличи капитала на дружеството чрез емитиране на нови акции. В резултат на това капиталът на Adria бе увеличен с 2,36 млн. евро. Фондът KAD записа приблизително 99,5 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 20 юли 2009 г.
(18)
Заплатената цена беше 22 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2008 г.
(19)
Вследствие на увеличението на капитала от 2009 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 3
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2009 г.
Име
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Други (включително акционери физически лица)
2,9
4.3. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(20)
На 2 септември 2010 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 2,5 млн. евро. Холдингът PDP (наследник на KAD и SOD) записа приблизително 80 % от увеличението. Две частни туристически агенции, Kompas d.d. и Palma d.o.o., записаха останалите 20 % (по 10 % всяка). Всички акции бяха записани до 1 октомври 2010 г.
(21)
Заплатената цена беше 12 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец юни 2009 г.
(22)
В следствие на увеличението на капитала от 2010 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 4
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2010 г.
Име
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Други (включително акционери физически лица)
2,4
4.4. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(23)
На 21 септември 2011 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 69,7 млн. евро. Република Словения записа 49,5 млн. евро, а PDP - 0,5 млн. евро, и двете суми в налични средства. Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) бе осъществена под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: а) 13,83 млн. евро от NLB, б) 3,35 млн. евро от Abanka Vipa d.d., в) 1,24 млн. евро от Unicredit Bank of Slovenia d.d., и г) 1,28 млн. евро от Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Увеличението на капитала бе осъществено на 30 септември 2011 г.
(24)
Договорената цена е била 1 EUR за акция - позволеният от словенското законодателство минимум. Не е бил изготвен доклад за оценка.
(25)
Вследствие на увеличението на капитала от 2011 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 5
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2011 г.
Име
%
Република Словения
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Други (включително акционери физически лица)
0,1
Планът за преструктуриране от септември 2011 г.
(26)
Според Словения държавата, PDP и банките са взели решение за участие в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на план от септември 2011 г., озаглавен „Програма за финансово преструктуриране и преструктуриране на стопанската дейност“ (наричана по-нататък „планът за преструктуриране“). Този план включва необходимите мерки за финансово преструктуриране и преструктуриране на дейността на Adria, които ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Видно е, че планът е написан с цел уведомяване относно помощ за преструктуриране, тъй като в него присъстват понятия като „собствен принос“ и „нарушаване на конкуренцията“, които обикновено не се срещат в бизнес план.
(27)
Според първоначално представения план за преструктуриране Adria ще постигне жизнеспособност през 2013 г. (базов и оптимистичен сценарий) или 2014 г. (песимистичен сценарий). Също така, според първоначално представения план за преструктуриране затрудненията на Adria произтичат от: а) […].
(28)
В първоначално представения план за преструктуриране са установени набор от мерки, насочени към преструктуриране на Adria и възстановяване на жизнеспособността на дружеството: а) […].
(29)
Също така според първоначално представения план за преструктуриране увеличението на капитала от 2011 г. в размер на 69,7 млн. евро ще покрие отрицателната стойност на собствения капитал на Adria в размер на […] EUR, погасяването на задължения в размер на […] EUR ([…] EUR просрочени задължения към доставчици и […] EUR за предсрочно погасяване на банкови заеми) и финансирането на мерки за преструктуриране в размер на […] EUR.
(30)
От друга страна, общите разходи за преструктуриране ще възлязат на […] EUR, които са частично финансирани от капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро, направена от словенската държава и PDP. Участието на Adria в разходите за неговото преструктуриране („собствен принос“) ще възлиза на […] EUR от замяната на банкови заеми срещу дялов капитал (19,7 млн. евро), […]. На последно място, в първоначално представения план за преструктуриране продажбата на AAT и отмяната на редовни маршрути се разглеждат като компенсаторни мерки.
(31)
С оглед на съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, Словения представи редица актуализации на плана за преструктуриране. По-специално, планът за преструктуриране в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Допълнителните мерки за преструктуриране, заедно с тяхното финансово отражение за 2014 и 2015 г., са следните: а) […].
4.5. Мярка 5: придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. през 2010 - 2011 г.
(32)
През 2010 г. е учредено AAT, дъщерно дружество 100 % собственост на Adria. Дотогава то е вътрешно подразделение за поддръжка на Adria, известно като SVL. AAT осъществява дейност в сектора на поддържане на въздухоплавателни средства за Adria и други клиенти.
(33)
В периода от ноември 2010 г. до март 2011 г. PDP и Aerodrom Ljubljana - мажоритарен държавен управител на летище Любляна - придобиха от Adria съответно 52,3 % и 47,7 % в AAT на два етапа. На първия етап PDP купи дял в AAT в размер на 18,24 % под формата на 2 676 346 привилегировани акции без право на глас на стойност 1 EUR на акция. По същото време Aerodrom Ljubljana придоби дял от 31,16 % в AAT (4 570 881 акции) чрез преобразуване на дълг в привилегировани акции без право на глас за сума от приблизително 4,6 млн. евро. На втория етап, в началото на 2011 г., Adria продаде останалите свои акции в AAT както следва: PDP придоби 5 000 000 обикновени акции на стойност 1 EUR за акция и увеличи дела си в дружеството на 52,33 %, докато Aerodrom Ljubljana увеличи дела си в AAT на 47,67 %, като преобразува 2,2 млн. евро вземания от Adria.
(34)
Следователно общата цена възлиза на 14,7 млн. евро, т.е. 1 EUR на акция. В доклад за оценка от април 2010 г. стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро към месец декември 2009 г.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(35)
На 20 ноември 2012 г. Комисията реши да открие официалната процедура по разследване. Предварителното становище на Комисията в решението за откриване беше, че към момента на прилагане на установените мерки, или поне от 2008 г. нататък, Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение. Комисията също така изрази съмнения по отношение на петте разглеждани мерки и достигна до предварителното заключение, че при всички тях е налице държавна помощ.
(36)
По отношение на мерки 1 и 2 в решението за откриване Комисията изразява мнението, че словенската държава е упражнила видимо и пряко влияние върху KAD и достигна до предварителното заключение, че участието на KAD в увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. е осъществено с държавни ресурси и може да бъде приписано на Словения. Макар че действителната цена, платена за акциите от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка, Комисията изрази съмнение дали докладите са отчели значителния период от време, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяването на капиталовата инжекция. Като има предвид, че по това време KAD е мажоритарен съдружник в Adria, Комисията счита, че увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. са били насочени към финансиране на съществуваща инвестиция на KAD в дружество, което би могло да се счита за предприятие в затруднение.
(37)
При прегледа на мярка 3 Комисията отбеляза, че PDP е наследник на KAD и SOD, чиито действия според предварителната оценка на Комисията могат да бъдат приписани на държавата. Освен това Комисията подчерта факта, че словенската държава притежава непряко 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU (100 % държавно предприятие за управление на активи)), като елемент, даващ основание да се припише отговорност на държавата, и се позова на някои косвени доказателства за приписване на отговорност на държавата по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine (14). Както при мерки 1 и 2, макар действителната цена, платена за акциите от PDP, да е под определената стойност в доклада за оценка, Комисията изрази съмнения дали докладът е отчел значителния период от време от 15 месеца, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяване на капиталовата инжекция. Комисията също така застъпи предварителното становище, че участието в капиталовата инжекция от 2010 г. на две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) заедно с PDP само по себе си не е достатъчно, за да разсее съмненията на Комисията за възможно предимство в полза на Adria (15).
(38)
Във връзка с мярка 4 Комисията отбеляза, че за инвестицията на Словения явно са използвани държавни ресурси, и потвърди предварителното си заключение, че за действията на PDP носи отговорност държавата. Комисията също така изрази съмнения относно участието на NLB в мярка 4, което изглежда може да бъде приписано на държавата предвид факта, че а) по това време NLB е била мажоритарна собственост на държавата, б) държавата е имала мнозинството от гласовете в управителния съвет и надзорния съвет на банката, и в) публични органи могат да упражняват влияние върху поведението на банка, контролирана от държавата.
(39)
При оценката на това дали мярка 4 води до неправомерно избирателно предимство в полза на Adria, Комисията отбелязва в решението за откриване, че фактът, че банките се съгласяват на замяна на дълг срещу дялов капитал само в случай че държавата направи капиталова инжекция в Adria, и по-специално различният характер на приноса на държавата и PDP в сравнение с приноса на банките (замяна на дълг срещу дялов капитал), е достатъчен, за да възникнат основателни съмнения дали увеличението на капитала от 2011 г. е било pari passu. Комисията отбелязва също така, че за разлика от предишните увеличения на капитала, капиталовото увеличение от 2011 г. е било извършено без доклад за оценка.
(40)
По отношение на твърденията на словенските органи, че те са взели решение за участие в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г., Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране по принцип не е бил достатъчен за удовлетворяване на критериите на частен инвеститор, тъй като някои от прогнозите на плана за преструктуриране изглежда са се основавали на несигурни или неясни допускания. Освен това Комисията подчерта, че частен инвеститор би взел предвид риска предходните увеличения на капитала да са съставлявали незаконна държавна помощ и би оценил отражението на риска от възможно нареждане за възстановяване от страна на Комисията върху рентабилността на инвестицията. На последно място, Комисията отбеляза, че банките може да са взели решение за участие в капиталовата инжекция поради интереса, показан към Adria от Словения, много преди датата, на която е взето решението за увеличение на капитала от 2011 г.
(41)
Във връзка с мярка 5 Комисията потвърди своето предварително становище, че за действията на PDP носи отговорност държавата и че са използвани държавни ресурси. По отношение на Aerodrom Ljubljana Комисията достигна до същото предварително заключение с оглед на факта, че то вече е било мажоритарна държавна собственост към момента на придобиване на AAT. Комисията счита също, че е малко вероятно публичните органи да не са участвали във важните решения, вземани от Aerodrom Ljubljana - управителят на летище Ljubljana, поради стратегическото значение на летището за страната като основен входен терминал за международни полети.
(42)
Предвид факта, че първият етап от придобиването на акции в AAT се е състоял непосредствено след увеличението на капитала от 2010 г., Комисията е на мнение, че двете мерки не трябва да се оценяват поотделно, а като част от по-голяма операция, насочена към подпомагане на Adria. При прегледа на доклада, в който е определена стойността на акциите на ATT, Комисията отбеляза, че в него AAT е оценено като част от подразделението за поддръжка на Adria (по това време това е SVL) и при оценяване на стойността на AAT са взети предвид полезните взаимодействия, произтичащи от това. Въпреки това Комисията счита, че докладът е трябвало да оцени стойността на SLV/AAT като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата, тъй като през 2010 г. AAT е отделено от Adria и продадено като отделно предприятие. Освен това Комисията изрази загриженост относно значителния период от време между момента на оценката и момента на продажба на акциите на AAT.
(43)
Комисията също така изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на петте разглеждани мерки, по-специално поради факта, че Словения не е представила всички възможни основания за съвместимост.
(44)
С оглед на естеството на разглежданите мерки и факта, че Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение към момента на привеждане в действие на мерките, Комисията отбеляза, че съвместимостта на мерките може да се оценява само съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и по-специално в контекста на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (16) (наричани по-нататък „Насоките за ОиП“). Комисията отбеляза първо, че условията за помощ за оздравяване, установени в раздел 3.1 от Насоките за ОиП, изглежда не са изпълнени. Във връзка с помощта за преструктуриране, определена в раздел 3.2 от Насоките за ОиП, Комисията подчерта, че установените мерки са предоставени преди Комисията да бъде уведомена и в отсъствието на надежден план за преструктуриране, който удовлетворява условията, установени в Насоките за ОиП - обстоятелство, което само по себе си ще бъде достатъчно, за да се изключи съвместимост на мерките с вътрешния пазар (17).
(45)
Комисията също така изрази съмнения относно плана за преструктуриране, тъй като той не се оказва достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, защото някои от неговите прогнози се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни допускания. Комисията също така не е убедена дали компенсаторните мерки, предвидени в плана за преструктуриране, може да се считат за подходящи и/или достатъчни, предвид това, че те се оказват необходими за възстановяване на жизнеспособността на Adria. Що се отнася до продажбата на AAT, тя се е състояла няколко месеца преди одобряването на плана за преструктуриране, в края на 2010 г. и началото на 2011 г. - момент, когато Adria очевидно наложително се нуждае от финансиране. Също така отмяната на редовни маршрути не се оказва приемлива като компенсаторна мярка, предвид това, че в плана за преструктуриране повечето от тези маршрути (27 от 31) са посочени като губещи и във всички случаи тяхното закриване ще бъде необходимо за осигуряване на жизнеспособността на дружеството. Комисията също така изрази съмнения относно това дали предложеният собствен принос от Adria в размер на […] EUR е изцяло приемлив, по-специално защото не е ясно дали сумите от продажбата на AAT и замяната на банкови заеми срещу дялов капитал може да се отчитат като собствен принос. Като се има предвид, че Adria изглежда е в затруднено положение към момента на привеждане в действие на мерките и че предприятията в затруднение могат да получат само помощ за оздравяване и/или преструктуриране, Комисията изрази съмнения и относно това дали принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ ще бъде спазен, особено по отношение на увеличението на капитала от 2011 г.
6. МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
6.1. Мнения от Словения
(46)
В своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедура Словения твърди, че мерки 1, 2 и 3 не включват държавна помощ, тъй като не може да се счита, че за решенията на KAD и PDP отговорност носи държавата. По-специално Словения отбелязва, че 100 % дялово участие на държавата не е достатъчно, за да се заключи, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Словения освен това отбелязва, че докладите за оценка, в които е определена стойността на акциите, са подходящи и че на тази основа е спазен принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика, като по този начин се изключва предимство в полза на Adria. Що се отнася по-специално до мярка 3, Словения твърди, че записването pari passu на 20 % от акциите от две частни туристически агенции заедно с PDP е съществено и показва, че на пазара не са налице съмнения относно жизнеспособността на Adria, което ще изключи наличието на държавна помощ.
(47)
Във връзка с мярка 5 Словения потвърждава, че отговорността за действията на PDP не може да бъде приписана на държавата. По отношение на действията на Aerodrom Ljubljana Словения счита, че влиянието на Словения върху решението на последното да купи AAT не може да бъде изведено от факта, че определени членове на надзорния съвет са били предложени от държавата, KAD и SOD. Освен това Словения счита, че докладът за оценка от месец април 2010 г., в който стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро, не може да се счита за остарял и че нищо не показва, че в доклада за оценка са взети предвид полезните взаимодействия с Adria. В допълнение Словения твърди, че от протоколите от заседанията на управителните съвети на PDP и Aerodrom Ljubljana става видно, че решението за придобиване на ATT е взето въз основа на рационални от икономическа гледна точка съображения. По тези причини наличието на държавна помощ в мярка 5 ще бъде изключено.
(48)
Словения също така оспорва определянето на Adria като предприятие в затруднение и счита, че Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г., т.е. по времето на мярка 4.
(49)
По отношение на мярка 4 Словения изключва наличието на помощ с аргумента, че замяната на дълг срещу дялов капитал на NLB не може да бъде приписана на държавата. Нещо повече, Словения е на мнение, че непогасените заеми, преобразувани в дялов капитал, са били напълно обезпечени със залози върху самолети и сгради, както и че с преобразуването им в дялов капитал банките са поели нов търговски риск. В този смисъл замяна на дълг срещу дялов капитал ще бъде еквивалентна на финансова инжекция. Словения също така отбелязва, че банките и държавата са упражнили взаимно влияние, за да се вземе решението за инвестиране, което - по мнение на Словения - се основава на надежден план за преструктуриране, и заключава, че инвестиционните решения са взети по едно и също време, като по този начин се изключва всякакво неправомерно предимство в полза на Adria.
(50)
Тъй като Словения счита, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавни ресурси, тя не е представила основания за съвместимост на тези мерки. Тя обаче представи основания за съвместимост на мярка 4, в случай че Комисията заключи, че мярката съставлява държавна помощ. Тъй като според Словения Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г. (виж съображение 48), мярка 4 ще представлява съвместима помощ за преструктуриране съгласно раздел 3.2 от Насоките за ОиП въз основа на представения план за преструктуриране.
(51)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността, Словения счита, че планът за преструктуриране гарантира дългосрочната жизнеспособност на Adria и подчертава, че в съответствие с Насоките за ОиП планът за преструктуриране включва проучване на пазара и анализ на причините, които са довели до затрудненията на предприятието, и предвижда изоставяне на дейностите, които биха продължили да генерират загуби и след преструктурирането. Както е посочено в съображение 31, Словения е представила редица актуализации на плана за преструктуриране, който в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Словения също така подчертава, че актуализираният план за преструктуриране гарантира дългосрочна жизнеспособност на предприятието до края на 2015 г. дори и при песимистичен сценарий, с възвръщаемост на собствения капитал (RoE) от […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г., по-висока от нивата, приети от Комисията в решението относно Air Malta (18).
(52)
Словения е на мнение, че намаляването на капацитета (под формата на отмяна на услуги по разписание) в размер на […] % и […] % съответно през зимния и през летния сезон, освобождаването на слотове на определени летища, включително координирани (претоварени) летища, и продажбата на AAT са подходящи и пропорционални компенсаторни мерки. Словения също така твърди, че отменените маршрути всъщност са били рентабилни въз основа на т.нар. „брутен марж“ (положителен принос С1), който Комисията е приела в делата за Air Malta и Czech Airlines (19).
(53)
По отношение на помощта, ограничена до минимум (собствен принос), в съответствие с обясненията по-горе, Словения твърди, че продажбата на AAT не съдържа помощ и следователно постъпленията от нея в размер на 14,7 млн. евро следва да се приемат като собствен принос. Словения също така счита, че замените на дълг срещу дялов капитал, направени от банките, следва да се отчитат като собствен принос по отношение на цялата сума, т.е. 19,7 млн. евро. Освен това Словения предостави стойностите на самолетите, заложени по въпросните заеми, заедно със съответния доклад на AVAC (20), в който се посочват стойностите на тези самолети. Когато към това се прибави продажбата на редица активи […], размерът на собствения принос ще надхвърли [50-54] % въз основа на актуализирания план за преструктуриране.
(54)
На последно място, що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), Словения е на мнение, че той е бил спазен, тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 - които предшестват мярка 4 - не включват държавна помощ в полза на Adria.
6.2. Мнения от заинтересовани страни
(55)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения само от Ryanair, като дружеството подкрепя предварителните заключения на Комисията, че мерките предмет на оценка включват помощ и са несъвместими с вътрешния пазар.
(56)
Същевременно обаче Ryanair твърди, че в решението за откриване оценката на Комисията въз основа на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика не е пълна, тъй като Комисията е трябвало да прецени дали един частен инвеститор би избрал направо ликвидацията на Adria, вместо да му осигурява допълнителен капитал (21). Ryanair твърди, че Комисията е трябвало да прецени в решенията си за откриване дали ликвидацията на Adria е по-рентабилна за държавата от предоставянето на допълнителни средства. Макар да счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да даде мнение по плана за преструктуриране, Ryanair отбеляза съмненията си, че рентабилността на Adria ще бъде възстановена.
(57)
Ryanair също така твърди, че всяка помощ в полза на Adria би засегнала позицията на пазара на Ryanair, тъй като тя би подронила усилията на Ryanair да развие своя пазар и би причинила загуба на приходи за Ryanair.
6.3. Становище на Словения по мненията на трети заинтересовани страни
(58)
В становището си Словения разгледа подробно аргументите, изтъкнати от Ryanair. По-специално Словения отбеляза, че в капиталовите инжекции в полза на Adria е участвала не само държавата, но също и частни инвеститори, както и субекти, чиито действия според Словения не могат да бъдат вменени на държавата. Освен това Словения счита, че Ryanair тълкува погрешно съдебната практика, когато твърди, че държавата е трябвало да предпочете несъстоятелност пред преструктурирането и дългосрочната жизнеспособност на Adria. Според Словения тестът, представен от Ryanair, е погрешен, тъй като ще може да се приложи само към кредиторите, но не и към инвеститорите на Adria: Словения не може да поиска ликвидирането на Adria, тъй като няма несъбрани заеми от дружеството.
(59)
Словения отбеляза, че Комисията е разгледала допускането, на което се основава планът за преструктуриране на Adria, и подчерта, че съмненията на Ryanair относно това дали жизнеспособността на Adria може да бъде възстановена са неоснователни. И накрая, Словения изтъкна, че твърдяната вреда за позицията на пазара на Ryanair не е обоснована.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(60)
Настоящото решение разглежда като предварителна точка въпроса дали Adria е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП (раздел 7.1 по-долу). След това се анализира въпросът дали разглежданите мерки включват държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и след това дали помощта, ако такава е налице, е законосъобразна (раздел 7.4 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.5 по-долу).
7.1. Затрудненията на Adria
(61)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. Според информацията, предоставена от Словения, основните финансови параметри на Adria между 2007 г. и 2011 г. са следните:
Таблица 6
Основни финансови данни на Adria за периода 2007 г. - юни 2011 г. (в млн. евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Юни 2011 г.
Оборот
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Нетен резултат
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Регистриран капитал
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Собствен капитал
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Дълг/собствен капитал (коефициент)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Парични потоци от оперативна дейност
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria приключи финансовата 2011 година със загуби в размер на 12 млн. евро (24), докато през 2012 г. загубите достигнаха 10,8 млн. евро (25). Също така изглежда през 2013 г. Adria ограничава загубите до 3,1 млн. евро (26).
(63)
В точка 10, буква а) от Насоките за ОиП се посочва, че дружество се счита за предприятие в затруднение, когато „първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Тази разпоредба отразява допускането, че дадено предприятие, което понася тежки загуби в своя регистриран капитал, ще бъде неспособно да се справи със загубите, които почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време (съгласно точка 9 от Насоките за ОиП).
(64)
Както е посочено в решението за откриване, между 2007 г. и юни 2011 г. не са налице загуби в регистрирания капитал, а той на практика е увеличен. Комисията обаче отбелязва, че собственият капитал на дружеството е станал отрицателен през 2010 г. и 2011 г. По същото време предприятието не е предприело подходящи мерки, за да се справи с намалението на собствения капитал. По предходни случаи (27) Комисията е заключавала, че ако едно дружество има отрицателен собствен капитал, тогава a priori се допуска, че са изпълнени критериите по точка 10, буква а) от Насоките за ОиП, какъвто е случаят с Adria поне от 2010 г. нататък. Общият съд в свое скорошно решение (28) също стигна до заключението, че едно дружество с отрицателен собствен капитал е предприятие в затруднение.
(65)
Освен това изглежда до края на 2010 г. затрудненията на Adria достигат връхната си точка. Пресата по това време споменава възможността на Adria да бъде назначен синдик или дори да бъде предявен иск за обявяване в несъстоятелност (29). Това може да се разглежда като признак, че поне по това време Adria отговаря на критериите за прилагане на обща процедура по обявяване в несъстоятелност съгласно словенското законодателство по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за ОиП.
(66)
Поради причините, изложени по-горе, в съответствие с решението за откриване, Комисията стига до заключението, че Adria е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) и/или в) от Насоките за ОиП през 2010 и 2011 г., т.е. по времето, когато са приведени в действие мерки 3, 4 и 5.
(67)
Освен това таблица 6 в съображение 61 сочи, че през 2010 и 2011 г. Adria също може да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП, която гласи, че едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци […] като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите“.
(68)
Комисията обаче е на мнение, че в периода между 2007 г. и 2009 г. Adria не показва обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП. По отношение на 2008 г., Adria е претърпяло загуби в размер на 3,2 млн. евро за първи път през разглеждания период. Както Словения правилно изтъква, през 2008 г. приходите и паричните потоци на Adria се увеличават в сравнение с предходните години (съответно от 179,2 млн. евро на 205,4 млн. евро и от 16,9 млн. евро на 18,5 млн. евро). Освен това регистрираният капитал на дружеството се запазва на 6,8 млн. евро.
(69)
Комисията също така отбелязва, че през 2008 г. и 2009 г. Adria има нетна EBT в размер на 3,2 млн. евро и 14 млн. евро. През същите години, като се изключат амортизациите, икономическият резултат на предприятието е положителен и достига EBT+DA (печалбата преди лихви, данъци и амортизации) съответно от 10,9 млн. евро и 1,6 млн. евро (виж таблица 6 в съображение (61)). От 2010 г. нататък стойността на EBT+DA на Adria става отрицателна. Тъй като решението за мярка 2 е взето през януари 2009 г. и всички акции са записани през юли 2009 г., Комисията не може да заключи със сигурност, че към този момент е имало ясно забележима тенденция към отрицателни резултати, която позволява да се направи заключението, че Adria е било предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП.
(70)
Следователно Комисията е на мнение, че през 2007-2009 г., т.е. по времето на прилагане на мерки 1 и 2, Adria не отговаря на критериите за предприятие в затруднение.
7.2. Наличие на държавна помощ
(71)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(72)
С цел да определи дали е налице държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС (т.е. прехвърляне на държавни ресурси, избирателно предимство, потенциално нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в рамките на ЕС) са изпълнени за всяка от петте мерки предмет на оценка.
7.2.1. Мерки 1 и 2: увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г.
(73)
Комисията първо ще анализира дали мерки 1 и 2 са предоставили избирателно неправомерно предимство на Adria.
(74)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза в този контекст, че цената на акциите, платена от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка. KAD е придобило новите акции на Adria през февруари 2007 г. на цена 27 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 15). През януари 2009 г. KAD е придобило акциите на цена 22 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 18). Комисията обаче изрази съмнения относно надеждността на тези доклади, inter alia поради значителния период от време между момента на увеличаване на капитала (съответно февруари 2007 г. и януари 2009 г.) и момента на оценяване на акциите на дружеството (съответно към […] г. и […] г.).
(75)
Комисията оцени информацията и доказателствата, представени от Словения относно тези доклади след откриване на официалната процедура по разследване. По отношение на мярка 1 Словения обяснява, че данните, на които се основава докладът, са от 30 септември 2006 г. и са най-новите налични данни към момента, когато оценителят е изготвил доклада. По отношение на мярка 2 става ясно, че докладът за оценка е възложен по същото време, когато общото събрание на Adria е взело решение да се пристъпи към увеличаване на капитала. Освен това Комисията няма основание да счита, че оценителят (P&S Capital) не е напълно независим.
(76)
В допълнение, макар да е вярно, че е изтекъл период от […] месеца от момента на оценяване на акциите на дружеството до момента, когато са извършени увеличенията на капитала, Комисията не е установила данни, които доказват, че този период действително е повлиял върху прогнозната стойност на акциите на Adria.
(77)
Комисията отбелязва, че методът на оценяване, използван в докладите (нетна настояща стойност на очакваните свободни парични потоци (30)), е общоприет в случаи на придобиване. Освен това от задълбочения анализ на докладите става видно, че формулите, използвани в тях, са адекватни за целите на оценката и са били приложени по подходящ начин, както и че допусканията и прогнозите за растежа на оборота и рентабилността изглеждат реалистични. По-специално, в доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2007 г. (мярка 1) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са в диапазона от наблюдавани приходи и рентабилност за минали периоди. В доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2009 г. (мярка 2) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са по-ниски от наблюдаваните такива за минали периоди, а) тъй като високият икономически растеж през 2008 г. е най-вече резултат от словенското председателство на ЕС; б) поради бавния ръст на икономиката в световен план; и в) поради обтегнатото положение на финансовите пазари. Останалите допускания, използвани в доклада, също изглеждат реалистични. Нещо повече, Комисията отбелязва, че KAD е било мажоритарен акционер в Adria още преди увеличенията на капитала (31) и че увеличенията на капитала са имали за цел финансиране на вече съществуваща (и рентабилна) инвестиция за KAD.
(78)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията отбелязва, че увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г. може да се считат за съобразени с пазара и не водят до неправомерно предимство в полза на Adria.
(79)
Поради това Комисията стига до заключението, че мерки 1 и 2 представляват инвестиции, които инвеститорът в условия на пазарна икономика би направил при сравними обстоятелства (32), и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да оценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.2. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(80)
Както е отбелязано в съображение 73, едно от необходимите условия за наличие на държавна помощ е това мярката да предоставя неправомерно избирателно предимство на бенефициера. По-долу Комисията ще оцени дали това условие е изпълнено по отношение на мярка 3.
(81)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза, че въпреки че цената от 12 EUR на акция, която PDP и частните туристически агенции са платили за акциите на Adria, е под цената от […] EUR на акция, определена в доклада за оценка. Както при мерки 1 и 2, Комисията изрази съмнения относно надеждността на този доклад, главно поради значителния период от […] месеца между момента на увеличаване на капитала (септември 2010 г.) и момента на оценяване на акциите в доклада ([…] г.).
(82)
Информацията, предоставена от Словения, до известна степен разпръсна съмненията на Комисията в това отношение. Независимо от това обаче Комисията припомня, че въз основа на същата информация и оценка две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) са участвали в увеличението на капитала от 2010 г. с дял от 20 %, докато останалите 80 % от капитала са влени от PDP. Частните туристически агенции и PDP са участвали при едни и същи условия и са записали акциите на същата дата. Освен това и частното участие, и приносът на PDP са осъществени чрез вливане на парични средства. В решението си за откриване Комисията подчерта, че частно участие в размер на 20 % по принцип може да се разглежда като знак, че въпросната инвестиция е подкрепена от пазара, въпреки че операцията е следвало да се разглежда в по-широкия контекст на ситуацията на Adria по това време и на факта, че мярка 3 е третото увеличение на капитала за период от приблизително 3,5 години.
(83)
На първо място Комисията отбелязва, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че Kompas d.d. и Palma d.o.o. са изцяло частни дружества, в които държавата не упражнява някакъв вид контрол или влияние. В допълнение, както е посочено в съображение 79, мерки 1 и 2 не съставляват държавна помощ. Въз основа на това изглежда не може да се счита, че инвестиционните решения, които би взел частен инвеститор, оказват влияние върху решенията на частните туристически агенции да инвестират в Adria. Комисията също така отбелязва, че частните туристически агенции записват акциите на Adria на същата дата като PDP, платили са същата цена, тяхната инвестиция се извършва при същите срокове и условия, както и че увеличението на капитала от PDP и частните туристически агенции е направено в парични средства.
(84)
Във всеки случай, дори ако Комисията стигне до заключението, че за участието на PDP са използвани държавни ресурси и отговорност носи държавата (виж в този смисъл съображения 89 - 91), частно участие в размер на 20 % не може да се счита за незначително, съпоставено с публичната интервенция, по смисъла на установената съдебна практика (33). Нещо повече, с оглед на изложеното по-горе Комисията не може да заключи, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria действително е повлияно от поведението на PDP. Фактът, че Adria се счита за предприятие в затруднение през 2010 г. (виж раздел 7.1), не променя това заключение.
(85)
Освен това от представените от Словения доказателства не проличава частните туристически агенции да имат друга мотивация да инвестират в Adria, освен търсене на печалба. В това отношение Комисията посочва доклад, предоставен от Словения, относно стратегическите насоки на Adria за периода 2009 - 2014 г. (който очевидно е бил на разположение на инвеститорите по времето, когато са взели инвестиционното решение), според който Adria се очаква да реализира печалба между 2010 и 2014 г. въз основа на капиталова инжекция от около 2,5 млн. евро и прилагането от страна на Adria на някои мерки, включително по-висок среден доход от пътник и намаляване на разходите. Този доклад може да се разглежда като допълнителен знак, че частните туристически агенции наистина са били убедени относно рентабилността на инвестицията си.
(86)
Поради това Комисията е на мнение, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria е взето при равни условия (pari passu) с това на PDP и че тяхната инвестиция е значителна. Освен това Комисията няма основания да се съмнява, че частните туристически агенции са решили да инвестират в Adria поради мотиви за търсене на печалба. На тази основа Комисията стига до заключението, че мярка 3 не предполага неправомерно предимство в полза на Adria и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да се преценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.3. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(87)
На 30 септември 2011 г. Словения записа 70 % от увеличението на капитала на Adria от 2011 г. в парични средства (49,5 млн. евро). Словения инвестира парите чрез Словенската агенция за управление на капиталови активи (AUKN). Освен това PDP записа допълнителен 1 % в парични средства (0,5 млн. евро). Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) е извършено под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: 20 % от NLB, 5 % от Abanka Vipa d.d., 2 % от Unicredit Bank of Slovenia d.d. и 2 % от Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN е създадена със Закона за корпоративното управление на капиталовите инвестиции на Република Словения (34), управителният съвет на агенцията се избира от Народното събрание, финансирана е пряко от бюджета на Република Словения и персоналът ѝ е съставен от служители на държавната администрация (35). Следователно е ясно, че за действията на AUKN отговорност носи държавата и са използвани държавни ресурси, което впрочем не се оспорва от Словения. Като допълнителен елемент Комисията изтъква прессъобщение на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г.: „На днешното си заседание правителството […] реши, че [AUKN] ще влее 49,5 млн. евро в собствения капитал на Adria Airways d. d., а акционерното дружество [PDP] ще плати 500 000 EUR […]. С активното си участие в този процес Република Словения желае и в бъдеще да обезпечи своите интереси в областта на редовните въздухоплавателни услуги, предоставяни от въздушен превозвач със седалище в Словения“ (36).
(89)
Във връзка с PDP Комисията счита, че има редица признаци в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine (37), които ѝ позволяват да заключи, че PDP е създадено за целите на осъществяването на политиките, приети от словенските държавни органи, и че решението на PDP да инвестира в мярка 4 може да бъде приписано на държавата и включва държавни ресурси. На първо място Комисията отбелязва, че словенската държава е непряк собственик на 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU). В този смисъл Комисията припомня своето решение по делото ELAN (38), в което тя заключава, че действията на KAD и DSU, двама от собствениците на PDP, могат да бъдат приписани на държавата. Освен това държавата държи всички гласове в събранието на акционерите, което от своя страна назначава съвета на директорите на дружеството. В съответствие с член 19 от устава на PDP съветът на директорите трябва да разреши закупуването на ценни книжа, когато стойността на сделката надхвърля 500 000 EUR.
(90)
Комисията също така припомня, в съответствие със своето решение за откриване, изказването на бившия словенски министър на финансите в края на мандата му на 28 октомври 2011 г. (т.е. след прилагането на мярка 4): „Със създаването на специалното преструктуриращо дружество (PDP) ние осигурихме на словенските фирми нови източници на финансиране, ноу-хау и експертен опит въз основа на случаи на добри практики при преструктурирането на дружества. Adria Airways и Unior определено са примери за забележителен успех.“ (39). Това изказване може да се счита за косвено доказателство за приписване на отговорност на държавата в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine. Аргументите, представени от Словения, че това изказване следва да се разглежда в политическия контекст на края на мандата на министъра на финансите като „[изявление], достатъчно смело и разбираемо, за да бъде успешно разпространено чрез медиите“, не изглеждат убедителни. И накрая, Комисията добавя като допълнително косвено доказателство прессъобщението на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г. (виж съображение 88), което показва, че правителството на Словения е решило PDP да влее 500 000 EUR в увеличението на капитала от 2011 г.
(91)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че за участието на PDP в увеличението на капитала от 2010 г. са използвани държавни ресурси и че за действията на PDP отговорност носи държавата.
(92)
По отношение на банките Комисията счита, в съответствие със своето решение за откриване, че Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. и Hypo Alpe-Adria Bank d.d. са изцяло частни субекти. Във връзка с NLB, по времето, когато е приложена мярка 4, банката е мажоритарна собственост на държавата, пряко (45,62 % от акциите) или косвено чрез SOD (4,07 %) и KAD (4,03 %) (40), като единственият друг значителен акционер (с 25 %) е KBC Bank. Мажоритарното участие на държавата в NLB, което означава мнозинство на гласовете в съвета на директорите и надзорния съвет, е индикация, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Въпреки това от учредителния договор на NLB Комисията не може да заключи със сигурност, че нейното решение да инвестира в Adria може да бъде приписано на държавата. Освен това Комисията не е установила от структурата на управление на NLB каквато и да е намеса от страна на публичните органи. Комисията също така не откри никакви косвени доказателства в това отношение по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че решението на NLB да участва в мярка 4 не може да бъде приписано на Словения.
(93)
След като бе изяснено, че действията на AUKN и PDP могат да бъдат приписани на държавата, Комисията трябва да прецени дали те водят до избирателно неправомерно предимство в полза на Adria.
(94)
Словения на първо място твърди, че решението на банките да инвестират в Adria е взето едновременно с решението на държавата, което само по себе си изключва наличието на предимство.
(95)
Комисията на първо място припомня своето заключение, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е приведена в действие мярка 4 (виж съображение 66).
(96)
В допълнение Комисията отбелязва, че участието на банките в капиталовата инжекция от 2011 г. е под формата на замяна на 26 % от съществуващите вземания от Adria срещу собствен капитал. Държавата и PDP, от друга страна, вливат парични средства. Словения твърди, че от общата сума от 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, [10 - 20] млн. евро са равнозначни на финансова инжекция, защото тази част от заемите е напълно обезпечена. Според Словения с преобразуването банките ще поемат нов риск, което би могло да се разглежда като равнозначно на вливане на свежи пари в размер на [10 - 20] млн. евро.
(97)
Комисията направи оценка на информацията, предоставена от Словения, и заключава, че действително [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, са напълно и адекватно обезпечени със залози основно върху самолети, собственост на Adria. За да определи стойността на тези самолети, Adria се позовава на доклада „Aircraft Value Reference“, публикуван през април 2011 г. от независимото дружество за анализ на стойността на самолетите (AVAC). В доклада се посочват настоящите и бъдещите стойности и вноски за лизинг на множество видове самолети с посочени горни и долни граници на стойността. С цел да се направи оценка на самолетите, заложени като обезпечения, са използвани стойности значително под горните граници на посочената от AVAC стойност. Комисията е на мнение, че докладът представлява надеждна основа за определяне на стойността на самолетите, като се има предвид независимият характер на AVAC и неговото широко използване в сектора.
(98)
Същевременно обаче дълг на стойност [0 - 10] млн. евро, преобразуван в акции, не е напълно обезпечен. По отношение на тази част Комисията не може да заключи, че тя е равнозначна на финансова инжекция и че банките са поели нов риск. Освен това условията на оставащия дълг са били подобрени и общото ниво на риск е намаляло значително с оглед на това, че непогасената (непреобразувана) част от дълговете запазва същото ниво на обезпечение както преди преобразуването. Този общ риск се намалява допълнително от факта, че като предварително условие за замяната на дълг срещу дялов капитал Adria трябва да […]. Освен това в някои случаи условията на неизплатения дълг (лихви, погасителен план и т.н.) […].
(99)
От друга страна, Словения поема целия риск за най-малко 49,5 млн. евро, тъй като тя става акционер на Adria едва при инжектирането на капитал през 2011 г. Банките поемат нов риск, но не на същото ниво като Словения, предвид подобряването на тяхната позиция в резултат на преобразуването на дълга. Въз основа на това се оказва, че когато банките решават да инвестират в Adria, тяхната позиция не е сравнима с тази на държавата.
(100)
Освен това не може да се изключи възможността решението на банките да инвестират в Adria да е било повлияно от действията на държавата. В годишния доклад за дейността на Adria се посочва, че „[п]равителството […] на Словения ясно формулира своята позиция на 20 януари 2011 г. и подкрепи значението на Adria Airways като национален въздушен превозвач за словенската икономика, словенските граждани и чуждестранните гости. В решението си правителството изложи своя план Adria Airways да остане национален въздушен превозвач на Словения […]“. Това решение, взето много преди приемането на плана за преструктуриране през септември 2011 г., може да е улеснило решението на банките да инвестират с оглед на това, че държавата вече е дала сигнали за сериозния си интерес за подпомагане на Adria (41).
(101)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията отхвърля доводите на Словения, че държавата и банките са инвестирали при равни условия (pari passu).
(102)
Комисията обаче трябва да анализира дали инвестициите на Словения в Adria са съобразени с пазара. Словения твърди, че е взела решение да участва в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от септември 2011 г., който следва да се разглежда като съобразен с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(103)
Комисията отбелязва на предварителен етап, че за разлика от предходните увеличения на капитала, увеличението на капитала от 2011 г. е извършено без доклад за оценка. В допълнение, според съдебната практика частният инвеститор, който планира рекапитализация на предприятие със значителен дълг, ще изисква план за преструктуриране, който може да възстанови жизнеспособността на предприятието (42). В разглеждания случай словенските органи твърдят, че са взели решение да участват в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.
(104)
Комисията обаче вече заключи, че Adria е била в затруднено положение през 2011 г. (виж съображение 66). Поради това възможността държавата да очаква от Adria нормална възвръщаемост на инвестирания капитал в разумен срок е малко вероятна. Освен това Комисията поддържа своето становище, изразено в решението за откриване, че планът за преструктуриране не може да се счита за достатъчно основание увеличението на капитала от 2011 г. да се разглежда като съобразено с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, планът за преструктуриране (в първоначалния си вид от месец септември 2011 г.) предвижда жизнеспособност през 2013 г. с много нисък марж на печалбата (EBT) (реалистичният сценарий предвижда маржове на печалба от […] % през 2013 г., […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.). Недостатъчната възвръщаемост за акционерите се доказва и от факта, че планът прогнозира особено ниски нива на собствения капитал за същия период, в диапазона от […] EUR през 2011 г. до […] EUR през 2015 г. Това ще означава, че капиталът, влят през септември 2011 г. - 69,7 млн. евро, значително е намалял през периода на преструктуриране и следователно няма да донесе никаква реална възвръщаемост.
(105)
Словения предостави редица междинни доклади, изготвени от Airconomy и Adria между април и септември 2011 г. (т.е. предхождащи плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.), които би трябвало да съдържат количествените данни, липсващи в плана за преструктуриране, и които очевидно са били предоставени на всички акционери на Adria по това време, както и на държавата. Комисията обаче отбелязва, че междинните доклади се отнасят за периода 2011 - 2012 г., докато планът за преструктуриране включва прогнози до 2015 г., […]. Въз основа на това Комисията е на мнение, че междинните доклади не осигуряват необходимата липсваща информация, за да може планът за преструктуриране да изпълни теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(106)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала от 2011 г. предоставя неправомерно предимство на Adria. Това предимство е избирателно по своя характер с оглед на това, че негов единствен бенефициер е Adria.
(107)
И накрая, Комисията трябва да прецени дали мярка 4 би могла да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, като осигури на Adria предимство спрямо другите конкуренти, които не получават публично подпомагане. Изглежда ясно, че мярка 4 е в състояние да повлияе на търговията и конкуренцията в рамките на ЕС, тъй като Adria се конкурира с други въздушни превозвачи от ЕС, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализирането на въздушния транспорт („трети пакет“) на 1 януари 1993 г. В допълнение, за пътувания на сравнително къси разстояния в рамките на ЕС пътуването със самолет е в конкуренция с автомобилния и железопътния транспорт и следователно може да бъдат засегнати и сухопътните и железопътните превозвачи.
(108)
Мярка 4 е позволила на Adria да продължи да функционира, така че тя не е била принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лоши финансови резултати, за разлика от други конкуренти.
(109)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията заключава, че мярка 4 включва държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.4. Мярка 5: продажбата на AAT през 2010 - 2011 г.
(110)
Поради причините, посочени в съображения 41 и 42, в решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че придобиването на акции на AAT от PDP и Aerodrom Ljubljana предоставя неправомерно предимство на Adria.
(111)
Като се има предвид различният характер на приноса на PDP и Aerodrom Ljubljana (парични средства спрямо замяна на дълг срещу собствен капитал) и с оглед на мотивите във връзка с мярка 4 (виж съображения 94 - 101), Комисията заключава, че линията на обосновка на основание pari passu може да се изключи mutatis mutandis за мярка 5.
(112)
Независимо от това Комисията трябва да прецени дали инвестиционните решения на PDP и Aerodrom Ljubljana са икономически рационални, т.е. дали при подобни обстоятелства един разумен оператор в условията на пазарна икономика би действал по същия начин. В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че общата цена, платена от Aerodrom Ljubljana и PDP, т.е. 14,7 млн. евро, попада в диапазона на стойността, определен в доклада за оценка на AAT. Въпреки това Комисията изрази съмнение относно доклада за оценка, като посочи, че той е трябвало да оцени стойността на AAT (по това време това е подразделението за поддръжка на Adria, известно като SVL) като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата. Комисията също така отбеляза, че има значителен период от време между момента на оценяване на AAT/SVL ([…]) и продажбата на AAT (ноември 2010 г. - март 2011 г.).
(113)
Комисията трябва първо да отбележи, че докладът за оценка е изготвен от независим експерт (KPMG) и няма основания да се счита, че експертът не е изпълнил задачите си напълно независимо. Що се отнася до разликата във времето между момента на оценка и момента на продажба на акциите, Словения обясни, че докладът за оценка се основава на финансовото състояние на Adria към 31 декември 2009 г., т.е. най-новите данни предмет на външен одит. Комисията отбелязва, че мярка 5 е приложена за пръв път през ноември 2010 г., т.е. по-малко от една година след датата на оценяване на AAT според експертната оценка. Освен това, въпреки че в доклада за оценка на AAT се отчитат отрицателните прогнози за Adria, в него подробно е оценен стопанският сегмент на услугите по поддръжка, текущ и основен ремонт, и е направено заключението, че отрицателната тенденция на предприятието не се отнася до AAT и че ATT представлява рентабилна стопанска единица. Освен това подробен анализ на доклада за оценка показва, че в него AAT/SVL е оценено като отделна стопанска единица, без на практика да се отчитат потенциалните полезни взаимодействия с Adria. В тази връзка се оказва, че докладът за оценка е изготвен по време, когато е било известно, че AAT ще започне да извършва услуги по поддръжка, текущ и основен ремонт за други външни клиенти, а именно Spanair, което в крайна сметка ще замени Adria като основен клиент на AAT. Въз основа на изложеното по-горе, предвид факта, че в доклада са включени най-новите налични одитирани финансови данни за AAT, че той е бил подготвен от независим експерт и че се основава убедително на всички съответни аспекти на стопанската дейност, неговото използване като отправна точка за въпросната мярка е приемливо. И накрая, макар да е вярно, че кризата все още не е преминала, се оказва, че 2009 г. е годината, в която словенската икономика е засегната най-тежко. През ноември 2010 г., когато PDP и Aerodrom Ljubljana решават да купят AAT, прогнозите за растеж на БВП за Словения за 2010, 2011 и 2012 г. се връщат към положителните стойности (съответно 1,1 %, 1,9 % и 2,6 %) (43). При тези обстоятелства частният инвеститор не би извършил непременно нова оценка, тъй като може да приеме, че докладът за оценка, основан на цифрите за 2009 г., дава точен поглед върху бизнеса.
(114)
По-важното е, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че AAT е рентабилно, няма просрочени дългове и може да обслужва задълженията си със собствена печалба по времето, когато се прилага мярка 5. Освен това Словения е предоставила прогнозите за AAT до 2014 г., които показват, че AAT ще реализира печалба след данъчно облагане в размер на […] EUR през 2010 г. и след това ще остане рентабилно, достигайки печалба от приблизително […] EUR през 2014 г. Изглежда тези прогнози са били на разположение на PDP и Aerodrom Ljubljana, когато са вземали своите инвестиционни решения.
(115)
Словения също така е предоставила доказателства, че Aerodrom Ljubljana е взело своето решение да инвестира в AAT въз основа на икономически съображения. През август и септември 2010 г. управителният и надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana оценяват възможността за придобиване на акции в AAT. Aerodrom Ljubljana оценява удобството редица неуредени вземания от Adria да бъдат уредени с оглед на условията на преобразуването, които включват фиксирана доходност на привилегированите акции на ААТ от 8 %, […]. Въпреки че друга оценка предлага по-ниска цена за акциите, надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana стига до извода, че условията на преобразуването ([…]) оправдават по-високата цена на акциите.
(116)
Що се отнася до втория етап от продажбата на AAT, протоколите от заседанието на надзорния съвет на Aerodrom Ljubljana на 21 януари 2011 г. показват, че са били обсъдени предимствата и недостатъците на различните цени на акциите и прекратяването на пут опцията на Aerodrom Ljubljana. По-специално пут опцията е отменена към момента на придобиване на обикновените акции в началото на 2011 г., но надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana все пак заключава, че тази стъпка е икономически обоснована, защото в замяна на отказа от пут опцията Aerodrom Ljubljana успява да получи равно участие в съвместното управление на AAT, въпреки че има по-малко акции от PDP. В допълнение надзорният съвет отбелязва, че купуването на AAT ще има положително въздействие за Aerodrom Ljubljana: ако Adria би прекратило дейността си, това би намалило очакваните приходи на летището през 2011 г. с […] %.
(117)
Словения също така предостави доказателства, че ръководството на PDP е взело решение за закупуване на привилегировани и обикновени акции на AAT въз основа на икономически рационални основания. В действителност протоколите от заседанията на ръководството на PDP показват, че то е направило своя собствена оценка на AAT, в която се предлага цена между […] EUR и […] EUR, т.е. в диапазона на доклада за оценка, посочен в съображение 34. Въпреки че вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите на PDP би възлязла на […] %, PDP успява да получи по-добри условия от AAT, включително фиксиран дивидент от 8 %.
(118)
Поради това Комисията заключава, че решенията на PDP и Aerodrom Ljubljana да участват в мярка 5 не водят до неправомерно предимство в полза на Adria, тъй като и двамата инвеститори са действали като разумни пазарни оператори и са взели своите инвестиционни решения по икономически обосновани причини. Ето защо не е необходимо да се преценява дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на помощ
(119)
От една страна, поради причините, посочени по-горе, Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ в полза на Adria.
(120)
От друга страна, както е обяснено в раздел 7.2.3, Комисията счита, че мярка 4 включва държавна помощ и следователно ще оцени нейната законосъобразност и съвместимост с вътрешния пазар.
7.4. Законосъобразност на помощта - мярка 4
(121)
В член 108, параграф 3 от ДФЕС се посочва, че държава членка не може да започне прилагането на мярка за помощ преди Комисията да е приела решение за разрешаване на мярката. Комисията отбелязва, че Словения е участвала в капиталовата инжекция от 2011 г. (мярка 4) без да уведоми предварително Комисията за нея с цел получаване на одобрение. Комисията изразява съжаление, че Словения не е спазила задължението за изчакване и по този начин е нарушила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
7.5. Съвместимост на помощта - мярка 4
(122)
Словения счита, че ако Комисията установи наличие на държавна помощ по мярка 4, то тя ще е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално като помощ за преструктуриране съгласно Насоките за ОиП.
(123)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е предвидено, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е предоставена с цел да улесни развитието на някои икономически сектори и доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Както е посочено в решението за откриване, Комисията счита, че съвместимостта на мярка 4 може да се оценява само по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално съгласно разпоредбите за предоставяне на помощ за преструктуриране, предвидени в Насоките за ОиП.
7.5.1. Допустимост
(124)
Съгласно точка 33 от Насоките за ОиП право да получават помощ за преструктуриране имат само предприятия в затруднение по смисъла на точки 9 - 13 от тези насоки. В този смисъл Комисията вече стигна до заключението, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е предоставена мярка 4 (вж. съображение 66).
(125)
В точка 12 от Насоките за ОиП се посочва, че едно новосъздадено предприятие не отговаря на условията за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област. Adria е учредено през 1961 г. и не може да се разглежда като новосъздадено предприятие. Adria също така не принадлежи към икономическа група по смисъла на точка 13 от Насоките за ОиП.
(126)
Поради това Комисията заключава, че Adria отговаря на условията за предоставяне на помощ за преструктуриране.
7.5.2. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(127)
В съответствие с точка 34 от Насоките за ОиП предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията във всички случаи на конкретна помощ. В точка 35 е обяснено, че планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни допускания за бъдещите условия за дейност.
(128)
Съгласно точка 36 от Насоките за ОиП планът трябва да описва обстоятелствата, които са довели до затрудненията на дружеството, и да вземе предвид настоящото състояние и бъдещите перспективи на пазара, като включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарий.
(129)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи, включително амортизационните разходи и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките за ОиП).
(130)
Както е посочено в решението за откриване, Комисията изрази съмнения относно това дали планът за преструктуриране е достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, тъй като някои от неговите прогнози изглежда се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни предположения. В допълнение Комисията изрази несигурност относно това дали дружеството ще достигне жизнеспособност до края на 2013 г., както е посочено в първоначалния план за преструктуриране.
(131)
По време на официалната процедура по разследване Словения е представила редица промени на плана за преструктуриране. Според актуализирания план Adria ще възстанови своята жизнеспособност през 2014 или 2015 г. Така продължителността на преструктурирането ще бъде най-много пет години, в съответствие с досегашната практика в сектора на пътническия въздушен транспорт (44). Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване, което по своето естество отнема няколко години.
(132)
В плана за преструктуриране се подчертава, че основната цел на процеса на преструктуриране на Adria е дългосрочната жизнеспособност, като основната задача е да се приеме ясна стратегия и пазарна ориентираност с няколко основни цели: увеличаване на финансовата стабилност и недопускане на загуби от 2013 г. нататък, намаляване на разходите поради сложност и постигане на ясно, конкурентоспособно и устойчиво уникално продуктово предлагане. Според плана, чрез постигането на тези цели дружеството […].
(133)
Планът за преструктуриране описва и обстоятелствата, довели до затрудненията на Adria, които произтичат главно от глобалната финансова криза, малкия размер на първичния пазар на Adria (Словения и съседните страни), ниския капацитет на неговия флот (предимно самолети CRJ200), […].
(134)
В допълнение планът за преструктуриране включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарии, както и анализ на рисковете, които могат да окажат въздействие върху преструктурирането на Adria, като например промени в цените на горивата, риск, произтичащ от промените на валутния курс, или потенциални рискове по отношение на флотата. Във всички случаи се очаква Adria да възстанови своята жизнеспособност до края на периода на преструктуриране. Според базовия сценарий се очаква Adria да достигне марж на нетната печалба от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г., съотношение дълг/собствен капитал от […] през 2014 г. и от […] през 2015 г.; и съотношение на възвръщаемост на собствения капитал от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г. При песимистичния сценарий маржовете на нетната печалба ще намалеят до […] % през 2014 г. и до […] % през 2015 г., съотношението дълг/собствен капитал ще достигне […] през 2014 г. и […] през 2015 г., докато съотношението на възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.
(135)
Основната насоченост на плана е преструктуриране и стесняване на мрежата на Adria, която носи загуби поради свръхкапацитет на флотата, летателния персонал и другите служители. За да се направи това, планът за преструктуриране предвижда значително намаляване на маршрутите и честотите на извършване на полети, както и намален флот с по-ефективно разходване на гориво, състоящ се от […] самолета, до 2015 г. ([…]), главно […].
(136)
Планът за преструктуриране предвижда закриването на […] маршрута и допълнително намаление на честотата на извършване на полети. Броят на редовните маршрути също ще намалее значително, за да достигне […] през 2015 г. Като цяло през периода на преструктуриране Adria ще намали капацитета си с [11 - 14] % по отношение на ASK (45).
(137)
Мерките за преструктуриране, предвидени в плана по отношение на намаляването на разходите (например […] и т.н.) и увеличението на приходите (например […] и т.н.), са допълнителна стъпка в правилната посока, за да се постигне по-устойчива жизнеспособност. Освен това допълнителните мерки за преструктуриране (виж съображение 31) предвиждат увеличаване на приходите и намаляване на разходите с общ положителен ефект в размер на […] EUR през 2014 г. и […] EUR през 2015 г., като по този начин укрепват възстановяването на жизнеспособността на Adria. Ето защо Комисията е на мнение, че инициативите за намаляване на разходите и увеличаване на приходите може да създадат възможност Adria да постигне възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план до 2015 г.
(138)
В допълнение, предоставените от Словения доказателства показват, че Adria в момента е на път да изпълни повечето от целите, определени в плана за преструктуриране, което е допълнителен показател за надеждността на плана.
(139)
По отношение на възстановяване на жизнеспособността, въз основа на актуализациите на плана за преструктуриране, представен от Словения, Комисията стигна до заключението, че въздействието на различните мерки за преструктуриране е надлежно количествено определено и във всички сценарии се предвиждат разумни нива на жизнеспособност за целия период на преструктуриране до 2014 и 2015 г. Следователно, с оглед на предприетите значителни мерки за преструктуриране и постигнатия напредък, Комисията смята, че планът за преструктуриране ще позволи на Adria да възстанови дългосрочната си жизнеспособност в рамките на разумен срок.
7.5.3. Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(140)
В съответствие с точка 38 от Насоките за ОиП трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват прехвърляне на активи, намаляване на капацитета или на пазарното присъствие и снижаване на бариерите за навлизане на съответните пазари (точка 39 от Насоките за ОиП).
(141)
В това отношение закриването на дейности, носещи загуби, което при всички случаи би било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглежда като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките за ОиП).
(142)
Словения предлага следните компенсаторни мерки за Adria: а) […] редовни маршрути, б) освобождаване на слотове на няколко летища, включително координирани летища, в) намаляване на големината на флота, и г) продажбата на AAT.
(143)
Словения е представила доказателства, които показват, че отменените маршрути съгласно плана за преструктуриране всъщност са били рентабилни, въз основа на маржа на приноса C1, в съответствие с практиката на Комисията по предходни дела (46). Приносът С1 отчита разходите за полета, пътниците и разпределението (т.е. променливите разходи) за всеки отделен маршрут. Следователно всички маршрути, които имат положителен принос С1, генерират достатъчно приходи, не само за да покрият променливите разходи на маршрута, но и за да допринесат за фиксираните разходи на дружеството. От гледна точка на Комисията маржът на приноса C1 изглежда е подходяща величина за оценяване на това дали определен маршрут допринася за рентабилността на въздушния превозвач.
(144)
По отношение на капацитета планът за преструктуриране предвижда, че общият капацитет на дружеството е […] ASK през 2011 г., като в края на периода на преструктуриране през 2015 г. капацитетът на Adria се очаква да бъде около […] ASK, т.е. намалението е от порядъка на [11 - 14] %. Когато маршрутите с отрицателен принос C1 са изключени, тази цифра спада до [6 - 8] %.
(145)
Комисията освен това отбелязва, че в резултат на измененията в мрежата от маршрути Adria е освободила слотове на няколко летища, някои от които са координирани летища (47), като например Дъблин и Копенхаген. Тези слотове позволяват конкурентни въздушни превозвачи да обслужват определени маршрути и да повишат своя капацитет.
(146)
На последно място, що се отнася до намаляването на флота, Комисията отбелязва, че Adria е намалило своя флот от […] самолета през 2011 г. на […] самолета, които според плана за преструктуриране следва да се запазят без промяна до края на периода на преструктуриране през 2015 г. Във връзка с продажбата на AAT Комисията счита, че тази мярка е приемлива като компенсаторна мярка, по-специално като се има предвид заключението, направено в съображение 118, че тя не включва държавна помощ.
(147)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид структурата на пазара и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките за ОиП). Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(те) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(148)
На първо място Комисията отбелязва, че Adria има пазарен дял от производствения капацитет на целия авиационен сектор на Съюза и резултат (от гледна точка на пътниците) от само 0,15 % (1,17 милиона пътници през 2011 г.). За малък превозвач като Adria допълнителното намаляване на размера и капацитета на флота може да има отрицателен ефект върху жизнеспособността, без да предостави значими пазарни възможности за неговите конкуренти.
(149)
По отношение на най-важната част от компенсаторните мерки - намаляването на капацитета - Комисията смята, че намаление на рентабилните маршрути с [6 - 8] % между 2011 и 2015 г. е достатъчно, особено в сравнение с други случаи на преструктуриране на въздушни превозвачи (48). Това намаление на капацитета на рентабилните маршрути надвишава намалението в случая на Air Malta. Освен това общото намаление на капацитета от [11 - 14] % е близко до намалението от 15 %, прието в случая на Austrian Airlines (49).
(150)
На последно място, Комисията отбелязва, че Словения е подпомагана област за целите на регионалната инвестиционна помощ по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (50). Съгласно точка 56 от Насоките за ОиП „условията за разрешаване на помощ [в подпомаганите райони] може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки. Ако потребностите на регионалното развитие оправдават това, в случаи когато намаляването на капацитета или присъствието на пазара изглеждат като най-подходящи мерки за избягване нарушаването на конкуренцията, изискваното намаляване за подпомаганите области ще бъде по-малко отколкото в онези, които не са подпомагани“.
(151)
В този контекст Комисията смята, че компенсаторните мерки, предложени от Словения, са достатъчни и пропорционални съгласно Насоките за ОиП, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия от предоставянето на помощ за преструктуриране в полза на Adria са минимизирани във възможно най-голяма степен.
7.5.4. Ограничена до минимум помощ (собствен принос)
(152)
Съгласно точка 43 от Насоките за ОиП, за да се ограничи помощта до минимума необходими разходи за преструктуриране, е необходимо получателите на помощ да направят значителен принос към преструктурирането от техните собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(153)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките за ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ. За големите предприятия обикновено Комисията смята, че принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране е подходящ. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките за ОиП).
(154)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на […] EUR, предложеният собствен принос на Adria се състои от […] EUR, т.е. приблизително [50 - 54] % от общите разходи за преструктуриране. Собственият принос се разпределя, както следва в съответствие с плана за преструктуриране:
а)
[…].
б)
Съвкупната сума от продажбата на AAT (т.е. 14,7 млн. евро).
в)
Съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4 (19,7 млн. евро).
(155)
По отношение на съображение 154, буква а), Комисията счита, че тези мерки са приемливи и са обосновани като собствен принос. Повечето от активите са били действително продадени и поради това постъпленията в резултат на продажбата явно могат да се считат за собствен принос. Освен това Словения е представила доказателства, че в момента е в ход продажбата на оставащите активи и тяхната стойност е определена в съответствие с външни оценки, включително оценката AVAC за самолетите (виж съображение 97).
(156)
Във връзка със съображение 154, буква б), тъй като Комисията заключава в съображение 118, че мярка 5 не представлява държавна помощ, изглежда оправдано да се счита, че приходите от продажбата на AAT следва да се разглеждат като елемент на собствен принос.
(157)
На последно място, що се отнася до замяната на дълг срещу собствен капитал, посочена в съображение 154, буква в), Словения счита, че съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4, трябва да се отчита като собствен принос. Във връзка с това Комисията е на мнение, че замяната на необезпечен дълг обикновено не показва доверието на пазара в предприятието, тъй като необезпечените кредитори не поемат нови рискове във връзка с изпълнението на плана за преструктуриране. Въпреки това, в случая на Adria Словения показа, че дългът, преобразуван в собствен капитал, е напълно обезпечен в значителна степен, т.е. [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро (виж съображение 97). По този начин, в случай на ликвидация на Adria, банките биха били в състояние да възстановят сумата на напълно обезпечения дълг. От това следва, че банките са се отказали от напълно обезпечено вземане, което биха могли да възстановят напълно, и са го заменили със собствен капитал на Adria на същата стойност. Следователно банките са поели нов риск чрез замяната на дълг срещу собствен капитал в размер на най-малко [10 - 20] млн. евро, тъй като те нямат сигурност, че инвестицията им в Adria ще бъде печеливша.
(158)
Въз основа на това Комисията счита, че замяната на дълг срещу собствен капитал за напълно обезпечени заеми, т.е. [10 - 20] млн. евро, е приемлива като собствен принос.
(159)
Предвид изложеното по-горе нивото на собствения принос на Adria ще достигне […] EUR или [46 - 48] % от разходите за преструктуриране. За голяма фирма като Adria нивото на собствения принос следва обичайно да бъде 50 %. В съответствие с точка 56 от Насоките за ОиП обаче Комисията може да бъде по-малко строга по отношение на размера на собствения принос в подпомагани райони, какъвто е случаят на Словения по времето, когато са предоставени мерките (виж съображение 150). При предишни случаи като Air Malta Комисията приема равнище на собствения принос от около 45 %.
(160)
Следователно Комисията счита, че изискванията съгласно точка 43 от Насоките за ОиП са изпълнени.
7.5.5. Принцип на еднократната помощ („един път - последен път“)
(161)
И накрая, в точка 72 от Насоките за ОиП се предвижда, че предприятие, което вече е получило помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране (принципът „един път - последен път“).
(162)
Тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ и тъй като се оказва, че Adria не се е възползвало от каквато и да е помощ за оздравяване или преструктуриране през последните 10 години, Комисията заключава, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен по отношение на мярка 4.
7.6. Заключение по отношение на мярка 4
(163)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че през 2011 г. Словения неправомерно е приложила капиталова инжекция в полза на Adria в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията счита, че мярката и планът за преструктуриране отговарят на условията, изисквани от Насоките за ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличенията на капитала на Adria Airways d.d. през 2007, 2009 и 2010 г., които Република Словения е приложила в полза на Adria Airways d.d., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. от PDP и Aerodrom Ljubljana d.d. през 2010 г. и 2011 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria Airways d.d., която Република Словения прилага през 2011 г., представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Словения.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/494
av den 9 juli 2014
om de åtgärder SA.32715 (2012/C) (f.d. 2012/NN) (f.d. 2011/CP) som Slovenien har genomfört till förmån för Adria Airways d.d.
[delgivet med nr C(2014) 4543]
(Endast den slovenska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av kommissionens beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende stöd SA.32715 (2012/C) (f.d. 2012/NN) (f.d. 2011/CP) (1),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
Genom SANI-anmälan nr 5628 av den 11 mars 2011, som registrerades samma dag, anmälde Slovenien till kommissionen ett undsättningsstöd till Adria Airways d.d. (nedan kallat Adria eller företaget) i form av en statlig garanti och ett lån på 6,2 miljoner euro till låg ränta.
(2)
De slovenska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 31 mars 2011 och den 12 april 2011. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 29 april 2011, som de slovenska myndigheterna inte besvarade. Ett möte med de slovenska myndigheterna och deras rådgivare hölls den 13 juli 2011, varvid man förklarade för kommissionen att det anmälda undsättningsstödet inte skulle vara tillräckligt med tanke på företagets ogynnsamma finansiella situation, och att Slovenien planerade ett kapitaltillskott på 50 miljoner euro till Adria. Slovenien återkallade sin anmälan om undsättningsstöd den 1 augusti 2011.
(3)
Efter uppgifter om att Slovenien ändå hade genomfört det ovannämnda kapitaltillskottet den 30 september 2011 beslutade kommissionen att på eget initiativ fortsätta sin preliminära undersökning och bad om ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 12 september 2011, den 28 november 2011 och den 17 april 2012, som de slovenska myndigheterna besvarade genom skrivelser av den 11 oktober 2011, den 27 december 2011, den 13 januari 2012 och den 18 maj 2012. De slovenska myndigheterna lämnade dessutom, genom ett e-postmeddelande av den 7 november 2012, en promemoria som sammanställts av Adrias rättsliga företrädare.
(4)
På begäran av de slovenska myndigheterna hölls ett möte den 12 juli 2012 med medverkan av företrädare för Adria och det statligt ägda holdingbolaget PDP (2), en av aktieägarna i Adria. Vid det mötet presenterade de slovenska myndigheterna och företrädarna för Adria och PDP klargöranden och argument gällande de åtgärder som är föremål för granskning.
(5)
Genom en skrivelse av den 20 november 2012 underrättade kommissionen Slovenien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Slovenien lämnade synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet genom en skrivelse av den 21 januari 2013. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från Slovenien genom en skrivelse av den 5 mars 2013, som Slovenien besvarade den 19 april 2013. Slovenien lämnade ytterligare upplysningar den 16 september 2013. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från Slovenien genom en skrivelse av den 6 november 2013, som Slovenien besvarade den 4 december 2013 och den 6 och den 17 januari 2014. Möten med de slovenska myndigheterna och deras rättsliga företrädare hölls den 25 mars och den 5 december 2013 och den 8 januari 2014.
(6)
Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3) av den 8 mars 2013. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna i fråga.
(7)
Kommissionen mottog synpunkter från en berörd part, Ryanair, den 8 april 2013. Den har översänt dessa synpunkter till Slovenien som getts tillfälle att bemöta dem. Sloveniens kommentarer mottogs i en skrivelse av den 13 maj 2013.
2. DEN SLOVENSKA LUFTFARTSMARKNADEN
(8)
Adria är det nationella lufttrafikföretaget i Slovenien och det största flygbolaget på Ljubljanas flygplats. Under 2011 transporterade Adria 73,4 % av de passagerare som flög via Ljubljanas flygplats, och siffran har sedan dess minskat till 71,3 % 2012 och 69,8 % 2013 (4).
(9)
Lågprisbolagen har begränsad närvaro i Slovenien (easyJet trafikerar bara en linje från Ljubljana och Wizz Air två linjer) men stod 2013 för 12,6 % av passagerarna i regelbunden trafik (5). Det finns i dag fem andra konkurrenter som flyger från Ljubljana till sina huvudsakliga nav, nämligen Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines och Air Serbia.
3. STÖDMOTTAGAREN
(10)
Adria är ett stort företag med omkring 450 anställda. Företaget hade 2013 en omsättning på 142,3 miljoner euro och gjorde förluster på 3 miljoner euro (uppskattade siffror). Det har en flotta på elva flygplan, främst regionala jetplan. Adria ägs i dag av bl.a. Republiken Slovenien (69,9 %), Bank Assets Management Company (BAMC) (till vilket vissa tillgångar i Nova Ljubljanska Banka d.d. (6) (nedan kallat NLB) överförts) (19,6 %), ABANKA d.d. (4,7 %) och PDP (2,1 %).
(11)
Adrias finansiella situation har stadigt försämrats från 2008, med minskad försäljning, negativt resultat före skatt och negativt eget kapital. Närmare uppgifter om Adrias finansiella situation mellan 2007 och 2011 finns i avsnitt 7.1.
(12)
Den 1 augusti 2012 inledde Slovenien, tillsammans med PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. och UniCredit Banko Slovenija d.d., privatiseringsprocessen för Adria genom att begära in anbud för 74,87 % av företagets aktier. Samma dag offentliggjorde Sloveniens kapitalförvaltningsmyndighet AUKN (Agencija za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije) en offentlig inbjudan till investerare att inkomma med icke-bindande intresseanmälningar i samband med försäljningen av en majoritet av aktierna i företaget (7). Den processen tycks dock ha avbrutits, och avsikten tycks vara att privatiseringen av Adria ska återupptas längre fram.
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA OCH OMSTRUKTURERINGSPLANEN
4.1 Åtgärd 1: 2007 års kapitalökning
(13)
Den 31 december 2006 hade Adrias kapital följande ägarstruktur:
Tabell 1
Adrias ägarstruktur före 2007 års kapitalökning
Namn
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Övriga (inkl. enskilda aktieägare)
3,2
(14)
Den 19 februari 2007 beslutades vid Adrias bolagsstämma att öka företagets kapital med 10,9 miljoner euro. Den statligt ägda fonden KAD tecknade sig för omkring 99,6 % av ökningen, och återstoden tecknades av enskilda aktieägare. Alla aktier hade tecknats den 5 april 2007.
(15)
Priset var 27 euro per aktie. I en värdering av den […] (11) angavs aktievärdet till […] euro per aktie i september 2006.
(16)
Efter 2007 års kapitalökning såg kapitalägandet i Adria ut på följande sätt:
Tabell 2
Adrias ägarstruktur efter 2007 års kapitalökning
Namn
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Övriga (inkl. enskilda aktieägare)
1,8
4.2 Åtgärd 2: 2009 års kapitalökning
(17)
Den 13 januari 2009 beslutade Adrias styrelse att öka företagets kapital genom att ge ut nya aktier. Det ledde till att Adrias kapital ökade med 2,36 miljoner euro. KAD tecknade sig för omkring 99,5 % av ökningen, och återstoden tecknades av enskilda aktieägare. Alla aktier hade tecknats den 20 juli 2009.
(18)
Priset var 22 euro per aktie. I en värdering av den […] angavs aktievärdet till […] euro per aktie i september 2008.
(19)
Efter 2009 års kapitalökning såg kapitalägandet i Adria ut på följande sätt:
Tabell 3
Adrias ägarstruktur efter 2009 års kapitalökning
Namn
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Övriga (inkl. enskilda aktieägare)
2,9
4.3 Åtgärd 3: 2010 års kapitalökning
(20)
Den 2 september 2010 beslutades vid Adrias bolagsstämma att öka företagets kapital med 2,5 miljoner euro. Holdingbolaget PDP (efterträdaren till KAD och SOD) tecknade sig för omkring 80 % av ökningen. Två privata resebyråer, Kompas d.d. och Palma d.o.o., tecknade sig för återstående 20 % (10 % vardera). Alla aktier hade tecknats den 1 oktober 2010.
(21)
Priset var 12 euro per aktie. I en värdering av den […] angavs aktievärdet till […] euro per aktie i juni 2009.
(22)
Efter 2010 års kapitalökning såg kapitalägandet i Adria ut på följande sätt:
Tabell 4
Adrias ägarstruktur efter 2010 års kapitalökning
Namn
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Övriga (inkl. enskilda aktieägare)
2,4
4.4 Åtgärd 4: 2011 års kapitalökning
(23)
Den 21 september 2011 beslutades vid Adrias bolagsstämma att öka företagets kapital med 69,7 miljoner euro. Republiken Slovenien tecknade sig för 49,5 miljoner euro och PDP för 0,5 miljoner euro, och båda betalade kontant. Återstoden av kapitalökningen (dvs. 19,7 miljoner euro) skedde genom att ett antal banker bytte fordringar mot aktier: a) 13,83 miljoner euro från NLB, b) 3,35 miljoner euro från Abanka Vipa d.d., c) 1,24 miljoner euro från UniCredit Banko Slovenija d.d. och d) 1,28 miljoner euro från Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Kapitalökningen genomfördes den 30 september 2011.
(24)
Det överenskomna priset var 1 euro per aktie, vilket är det lägsta tillåtna priset enligt slovensk lag. Ingen värdering upprättades.
(25)
Efter 2011 års kapitalökning såg kapitalägandet i Adria ut på följande sätt:
Tabell 5
Adrias ägarstruktur efter 2011 års kapitalökning
Namn
%
Republiken Slovenien
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
UniCredit Banko Slovenija d.d.
1,8
PDP
2,1
Övriga (inkl. enskilda aktieägare)
0,1
Omstruktureringsplanen från september 2011
(26)
Enligt de slovenska myndigheterna beslutade staten, PDP och bankerna att delta i 2011 års kapitalökning på grundval av en plan med titeln Financial and Business Restructuring Program (nedan kallad omstruktureringsplanen) från september 2011. Planen innefattade nödvändiga åtgärder för omstrukturering av Adrias finanser och verksamhet, som skulle göra det möjligt att återställa lönsamheten i företaget. Det står klart att planen utarbetades med tanke på en anmälan av omstruktureringsstöd eftersom det talas om t.ex. ”eget bidrag” och ”snedvridning av konkurrensen”, begrepp som normalt sett inte förekommer i en affärsplan.
(27)
Enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen skulle Adria uppnå lönsamhet 2013 (neutralt och optimistiskt scenario) eller 2014 (pessimistiskt scenario). Adrias svårigheter hade, också enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen, orsakats av a) […].
(28)
I den ursprungliga omstruktureringsplanen angavs ett antal åtgärder för att omstrukturera Adria och återställa lönsamheten i företaget: a) […].
(29)
Av den ursprungliga omstruktureringsplanen framgick också att 2011 års kapitalökning på 69,7 miljoner euro skulle täcka Adrias negativa egna kapital på […] euro, återbetalning av skulder på […] euro ([…] euro i förfallna leverantörsskulder och […] euro för förtidsåterbetalning av banklån) och finansiering av omstruktureringsåtgärder på […] euro.
(30)
De totala kostnaderna för omstruktureringen skulle å andra sidan uppgå till […] euro, som delvis finansierades med kapitaltillskottet på 50 miljoner euro från den slovenska staten och PDP. Adrias bidrag till sina omstruktureringskostnader (”eget bidrag”) skulle uppgå till […] euro genom utbyte av skulder i form av banklån mot aktier (19,7 miljoner euro), […]. I den ursprungliga omstruktureringsplanen betraktades slutligen försäljningen av AAT och nedläggningen av regelbundna linjer som kompensationsåtgärder.
(31)
Mot bakgrund av de tvivel som kommissionen gett uttryck för i beslutet om att inleda förfarandet lämnade Slovenien ett antal uppdateringar av omstruktureringsplanen. I omstruktureringsplanen förutses för närvarande att omstruktureringen ska pågå till 2015, och planen innefattar ett antal kompletterande omstruktureringsåtgärder för att säkra mer hållbar lönsamhet. De kompletterande omstruktureringsåtgärderna, och deras finansiella effekter 2014-2015, är följande: a) […].
4.5 Åtgärd 5: förvärvet av Adria Airways Tehnika d.d. 2010-2011
(32)
Adrias helägda dotterbolag AAT grundades 2010. Fram till dess hade det varit Adrias interna underhållsenhet, SVL. AAT är verksamt i sektorn för flygplansunderhåll, för Adria och andra kunder.
(33)
Mellan november 2010 och mars 2011 förvärvade PDP och Aerodrom Ljubljana (statlig majoritetsägd infrastrukturförvaltare av Ljubljanas flygplats) 52,3 % respektive 47,7 % av AAT från Adria i två etapper. I den första etappen köpte PDP en andel på 18,24 % i AAT i form av 2 676 346 preferensaktier utan rösträtt för 1 euro per aktie. Samtidigt förvärvade Aerodrom Ljubljana en andel på 31,16 % i AAT (4 570 881 aktier) genom utbyte av skulder mot preferensaktier utan rösträtt för ett belopp på omkring 4,6 miljoner euro. I en andra etapp i början av 2011 sålde Adria sina återstående aktier i AAT enligt följande: PDP förvärvade 5 000 000 stamaktier för 1 euro per aktie och ökade sin andel i företaget till 52,33 %, samtidigt som Aerodrom Ljubljana ökade sin andel i AAT till 47,67 % genom utbyte av 2,2 miljoner euro i fordringar på Adria.
(34)
Det totala priset var således 14,7 miljoner euro, dvs. 1 euro per aktie. I en värdering i april 2010 hade värdet på AAT som Adrias underhållsenhet angetts till mellan 14,4 och 14,9 miljoner euro i december 2009.
5. BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET
(35)
Den 20 november 2012 beslutade kommissionen att inleda det formella granskningsförfarandet. I beslutet om att inleda förfarandet var kommissionens preliminära ståndpunkt att Adria kunde betraktas som ett företag i svårigheter vid tidpunkten för de identifierade åtgärderna, eller åtminstone sedan 2008. Kommissionen uttryckte också tvivel i fråga om de fem åtgärder som är föremål för granskning och drog den preliminära slutsatsen att samtliga innefattade statligt stöd.
(36)
När det gäller åtgärderna 1 och 2 ansåg kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att den slovenska staten hade haft ett tydligt och direkt inflytande över KAD, och kommissionen slog preliminärt fast att KAD:s deltagande i 2007 och 2009 års kapitalökningar inbegrep statliga medel och kunde tillskrivas Slovenien. Det pris för aktierna som KAD i själva verket betalade var visserligen lägre än det värde som fastställts i två värderingar, men kommissionen ställde sig tvivlande till värderingarna med tanke på den långa tid som förflöt mellan aktievärderingen och kapitaltillskotten. Med tanke på att KAD var majoritetsägare i Adria vid den aktuella tidpunkten ansåg kommissionen att 2007 och 2009 års kapitalökningar syftade till att finansiera en befintlig investering från KAD:s sida i ett företag som skulle kunna anses befinna sig i svårigheter.
(37)
Vid bedömningen av åtgärd 3 noterade kommissionen att PDP är efterträdaren till KAD och SOD, vars åtgärder kommissionen preliminärt ansåg kunde tillskrivas staten. Som faktorer som pekade på att åtgärderna kunde tillskrivas staten framhöll kommissionen dessutom det faktum att den slovenska staten indirekt äger 100 % av PDP (genom KAD, SOD och DSU [statligt helägd tillgångsförvaltare]) samt vissa indirekta bevis enligt rättspraxis i Stardust Marine-målet (14). Det pris för aktierna som KAD i själva verket betalade var visserligen lägre än det värde som fastställts i en värdering, men på samma sätt som för åtgärderna 1 och 2 ställde sig kommissionen tvivlande till värderingen med tanke på att hela 15 månader förflöt mellan aktievärderingen och kapitaltillskotten. Kommissionen ansåg också preliminärt att deltagandet av två privata resebyråer (Kompas d.d. and Palma d.o.o.) i 2010 års kapitaltillskott tillsammans med PDP inte i sig var tillräckligt för att undanröja kommissionens betänkligheter om en eventuell fördel för Adria (15).
(38)
När det gäller åtgärd 4 noterade kommissionen att Sloveniens investering tydligt inbegrep statliga medel, och kommissionen upprepade sin preliminära slutsats att PDP:s åtgärder kunde tillskrivas staten. Kommissionen uttryckte också betänkligheter i fråga om NLB:s deltagande i åtgärd 4, som skulle kunna tillskrivas staten med tanke på att a) NLB vid den aktuella tidpunkten var helägt av staten, b) staten hade en majoritet av rösterna i bankens förvaltningsstyrelse och tillsynsstyrelse, och c) agerandet hos en statligt kontrollerad bank skulle kunna påverkas av de offentliga myndigheterna.
(39)
Vid bedömningen av om åtgärd 4 gav Adria en otillbörlig selektiv fördel noterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att det faktum att bankerna samtyckt till att byta ut fordringar mot aktier endast om staten sköt till likvida medel i Adria, och i synnerhet den olikartade karaktären hos statens och PDP:s bidrag jämfört med bankernas (likvida medel kontra utbyte av skulder), var tillräckligt för att ge upphov till rimliga tvivel till att 2011 års kapitalökning skett under jämförbara förhållanden och på liknande villkor. Kommissionen noterade också att 2011 års kapitalökning, i motsats till tidigare kapitalökningar, skedde utan att någon värdering upprättades.
(40)
Vad beträffar de slovenska myndigheternas påstående om att de beslutat att delta i åtgärd 4 på grundval av omstruktureringsplanen från september 2011, noterade kommissionen att omstruktureringsplanen i princip inte var tillräcklig för att uppfylla kriteriet om en privat investerare, eftersom vissa av dess förutsägelser tycktes bygga på osäkra eller oklara antaganden. Kommissionen framhöll dessutom att en privat investerare skulle ha tagit hänsyn till risken för att de tidigare kapitalökningarna utgjort olagligt statligt stöd, och skulle ha bedömt hur risken för ett återbetalningskrav från kommissionen påverkade investeringens lönsamhet. Slutligen noterade kommissionen att bankerna kan ha beslutat att delta i kapitaltillskottet på grund av det intresse som Slovenien visat för Adria långt innan beslutet om 2011 års kapitalökning fattades.
(41)
När det gäller åtgärd 5 upprepade kommissionen sin preliminära uppfattning att PDP:s åtgärder kunde tillskrivas staten och inbegrep statliga medel. Beträffande Aerodrom Ljubljana kom kommissionen fram till samma preliminära slutsats med tanke på att staten var majoritetsägare i företaget redan vid tidpunkten för förvärvet av AAT. Kommissionen såg det också som osannolikt att de offentliga myndigheterna inte medverkat i viktiga beslut som fattats av Aerodrom Ljubljana, infrastrukturförvaltaren av Ljubljanas flygplats, med tanke på flygplatsens strategiska betydelse för landet som huvudflygplats för internationella flygningar.
(42)
Med tanke på att den första etappen i förvärvet av aktier i AAT skedde omedelbart efter 2010 års kapitalökning, ansåg kommissionen att de båda åtgärderna inte borde bedömas var för sig utan som delar i en större insats till stöd för Adria. Vid bedömningen av värderingen av AAT:s aktier noterade kommissionen att AAT betraktades som en del av Adrias underhållsenhet (som vid den aktuella tidpunkten var SVL) och att de synergieffekter det medförde beaktats vid värderingen av AAT. Kommissionen ansåg dock att det i värderingen borde ha gjorts en bedömning av SLV/AAT:s värde som fristående enhet utan hänsyn till koncerninterna synergieffekter, eftersom AAT avknoppades från Adria 2010 och såldes som en separat enhet. Kommissionen uttryckte även betänkligheter i fråga om den långa tid som förflöt mellan värderingen och försäljningen av aktierna i AAT.
(43)
Kommissionen uttryckte också tvivel i fråga om förenligheten med den inre marknaden för de fem åtgärder som är föremål för granskning, i synnerhet eftersom de slovenska myndigheterna inte redovisade några tänkbara grunder för förenlighet.
(44)
Med tanke på de aktuella åtgärdernas karaktär och det faktum att Adria när åtgärderna beviljades kunde betraktas som ett företag i svårigheter, noterade kommissionen att åtgärdernas förenlighet bara kunde bedömas enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, och i synnerhet med utgångspunkt i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (16) (nedan kallade riktlinjerna). Kommissionen noterade för det första att villkoren för undsättningsstöd enligt avsnitt 3.1 i riktlinjerna inte verkade vara uppfyllda. När det gäller omstruktureringsstöd enligt avsnitt 3.2 i riktlinjerna påpekade kommissionen att de identifierade åtgärderna hade beviljats före anmälan till kommissionen och utan någon trovärdig omstruktureringsplan som uppfyllde villkoren i riktlinjerna, en omständighet som i sig själv skulle vara tillräcklig för att utesluta åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden (17).
(45)
Kommissionen uttryckte också betänkligheter i fråga om omstruktureringsplanen, som inte verkade vara tillräckligt gedigen för att återställa Adrias långsiktiga lönsamhet eftersom en del av dess förutsägelser bygger på icke-kvantifierade, osäkra eller oklara antaganden. Kommissionen ansåg också att det var tveksamt om de kompensationsåtgärder som beskrevs i omstruktureringsplanen kunde anses lämpliga och/eller tillräckliga, med tanke på att de tycktes nödvändiga för att återställa Adrias lönsamhet. När det gäller försäljningen av AAT ägde den rum flera månader innan omstruktureringsplanen godkändes, vid en tidpunkt - i slutet av 2010 och början av 2011 - när Adria uppenbarligen var i trängande behov av finansiering. Nedläggningen av regelbundna linjer framstod inte heller som en godtagbar kompensationsåtgärd, eftersom de flesta av dessa linjer (27 av 31) enligt omstruktureringsplanen var förlustbringande och ändå skulle behöva läggas ned för att säkra företagets lönsamhet. Kommissionen var också tveksam till att det föreslagna egna bidraget från Adria på […] euro kunde godtas i sin helhet, i synnerhet eftersom det är oklart om beloppen från försäljningen av AAT och utbytet av skulder i form av banklån mot aktier kunde räknas som egna bidrag. Med tanke på att Adria verkade befinna sig i svårigheter när åtgärderna beviljades och att företag i svårigheter endast kan få undsättnings- och/eller omstruktureringsstöd, betvivlade kommissionen också att engångsvillkoret var uppfyllt, särskilt med avseende på 2011 års kapitalökning.
6. SYNPUNKTER PÅ BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET
6.1 Kommentarer från Slovenien
(46)
I sina kommentarer till kommissionens beslut om att inleda förfarandet vidhåller Slovenien att åtgärderna 1, 2 och 3 inte inbegrep statligt stöd eftersom KAD:s och PDP:s beslut inte kan tillskrivas staten. Slovenien noterade i synnerhet att det faktum att staten äger 100 % av aktierna inte är tillräckligt för att slå fast att åtgärderna kan tillskrivas staten. Slovenien noterar dessutom att de värderingar där aktievärdet fastställdes var korrekta och att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi därför var uppfylld, vilket utesluter att Adria fått en fördel. När det gäller i synnerhet åtgärd 3 hävdar Slovenien att två privata resebyråers tecknande av 20 % av aktierna, under jämförbara förhållanden och på liknande villkor som PDP, var betydande och visade att marknaden inte tvivlade på Adrias lönsamhet, vilket skulle utesluta förekomsten av statligt stöd.
(47)
När det gäller åtgärd 5 upprepar Slovenien att PDP:s åtgärder inte kan tillskrivas staten. Vad beträffar Aerodrom Ljubljanas åtgärder anser Slovenien att det statliga inflytandet över dess beslut att köpa AAT inte kan härledas från det faktum att vissa ledamöter av tillsynsstyrelsen föreslagits av staten, KAD och SOD. Slovenien anser dessutom att värderingen från april 2010, där värdet av AAT som Adrias underhållsenhet angetts till mellan 14,4 och 14,9 miljoner euro, inte kan anses inaktuell, och att det inte finns något som tyder på att synergieffekterna med Adria beaktats i värderingen. Slovenien hävdar också att protokollen från både PDP:s och Aerodrom Ljubljanas styrelser visar att beslutet att förvärva AAT fattades på grundval av ekonomiskt rationella överväganden. Av dessa skäl skulle förekomst av statligt stöd i samband med åtgärd 5 vara uteslutet.
(48)
Slovenien motsätter sig också att Adria betecknats som ett företag i svårigheter och anser att Adria befann sig i svårigheter först från januari 2011, dvs. vid tiden för åtgärd 4.
(49)
När det gäller åtgärd 4 utesluter Slovenien förekomst av stöd med hänvisning till att NLB:s utbyte av fordringar mot aktier inte kan tillskrivas staten. Slovenien anser dessutom att de utestående lån som byttes ut mot aktier säkrats till fullo genom inteckningar i flygplan och byggnader, och att bankerna tog på sig ny affärsrisk när lånen byttes ut mot aktier. Utbytet av fordringar mot aktier skulle således vara likvärdigt med ett kapitaltillskott. Slovenien noterar också att bankerna och staten påverkade varandra att fatta investeringsbeslutet, som - enligt Sloveniens mening - baserades på en trovärdig omstruktureringsplan, och slår fast att investeringsbesluten fattades samtidigt vilket utesluter en otillbörlig fördel för Adria.
(50)
Eftersom Slovenien anser att åtgärderna 1, 2, 3 och 5 inte inbegrep statliga medel redovisades inte några grunder för förenlighet för de åtgärderna. Däremot anfördes grunder för förenlighet för åtgärd 4, ifall kommissionen skulle komma fram till att den utgör statligt stöd. Eftersom Adria, enligt Slovenien, befann sig i svårigheter först från januari 2011 (se skäl 48), skulle åtgärd 4, enligt den omstruktureringsplan som lämnats, utgöra förenligt omstruktureringsstöd enligt avsnitt 3.2 i riktlinjerna.
(51)
Vad beträffar återgången till lönsamhet anser Slovenien att omstruktureringsplanen säkrar Adrias långsiktiga lönsamhet och framhåller att omstruktureringsplanen, i enlighet med riktlinjerna, inkluderar en marknadsanalys och en analys av orsakerna till företagets svårigheter, samt att den innebär att företaget överger de verksamheter som förblir olönsamma även efter omstruktureringen. Såsom anges i skäl 31 lämnade Slovenien ett antal uppdateringar av omstruktureringsplanen, som för närvarande nämner att omstruktureringen ska pågå till 2015 och innefattar flera kompletterande omstruktureringsåtgärder för att säkra mer hållbar lönsamhet. Slovenien påpekar också att den uppdaterade omstruktureringsplanen säkrar företagets långsiktiga lönsamhet före utgången av 2015 även med det pessimistiska scenariot, med en avkastning på eget kapital på […] % 2014 och […] % 2015, vilket är högre än de nivåer som kommissionen godtog i beslutet om Air Malta (18).
(52)
Slovenien menar att kapacitetsminskningen (i form av nedläggningen av regelbundna linjer) på […] % och […] % under sommar- och vintersäsongen, frigörandet av ankomst- och avgångstider på vissa flygplatser - däribland samordnade (överbelastade) flygplatser - och försäljningen av AAT är lämpliga och proportionerliga kompensationsåtgärder. Slovenien hävdar också att de linjer som lades ned i själva verket var lönsamma på grundval av den så kallade bruttomarginal (positiva C1-täckningsgrad) som kommissionen godtagit i Air Malta- och Czech Airlines-ärendena (19).
(53)
När det gäller att begränsa stödet till ett minimum (eget bidrag), i enlighet med vad som förklaras ovan, menar Slovenien att försäljningen av AAT inte inbegriper stöd och att vinsten på 14,7 miljoner euro därför bör godtas som eget bidrag. Slovenien anser också att bankernas utbyte av fordringar mot aktier, till ett belopp av 19,7 miljoner euro, i sin helhet bör räknas som eget bidrag. Slovenien har även lämnat uppgift om värdet på de flygplan som intecknats för lånen i fråga, tillsammans med den relevanta AVAC-rapport (20) som visar flygplanens värde. Därtill kommer försäljningen av ett antal tillgångar […], och därmed skulle det egna bidraget överstiga [50-54] % enligt den uppdaterade omstruktureringsplanen.
(54)
När det slutligen gäller engångsvillkoret anser Slovenien att det är uppfyllt eftersom åtgärderna 1, 2, 3 och 5 - som kom före åtgärd 4 - inte inbegrep statligt stöd till Adria.
6.2 Synpunkter från berörda parter
(55)
Under det formella granskningsförfarandet mottog kommissionen synpunkter endast från Ryanair, som stöder kommissionens preliminära slutsatser om att de åtgärder som är föremål för granskning inbegrep statligt stöd och var oförenliga med den inre marknaden.
(56)
Ryanair hävdade dock att kommissionens bedömning av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi inte var fullständig i beslutet om att inleda förfarandet, eftersom kommissionen borde ha undersökt om en privat investerare skulle ha valt att helt enkelt likvidera Adria i stället för att skjuta till nytt kapital (21). Ryanair hävdar att kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet borde ha undersökt om en likvidation av Adria var mer lönsam för staten än ett kapitaltillskott. Ryanair ansåg sig visserligen inte ha tillräckliga uppgifter för att ha synpunkter på omstruktureringsplanen, men man ställde sig tvivlande till att Adria skulle återgå till lönsamhet.
(57)
Ryanair menade också att stöd till Adria skulle skada Ryanairs marknadsställning, eftersom det motverkar Ryanairs insatser för att utveckla sin marknad och leder till att Ryanair förlorar intäkter.
6.3 Kommentarer från Slovenien på synpunkterna från berörda tredje parter
(58)
Slovenien behandlade i detalj de argument som Ryanair framfört i sina synpunkter. Framför allt noterade Slovenien att inte bara staten hade deltagit i kapitaltillskotten till Adria, utan även privata investerare och enheter vars åtgärder, enligt Sloveniens mening, inte kan tillskrivas staten. Slovenien anser dessutom att Ryanair misstolkat rättspraxis när man hävdar att staten skulle ha förordat konkurs framför omstrukturering och långsiktig lönsamhet för Adria. Enligt Slovenien var det test som Ryanair nämnde bristfälligt eftersom det endast kunde tillämpas på Adrias borgenärer och inte på investerare - Slovenien hade inga fordringar på företaget och kunde därför inte kräva dess likvidation.
(59)
Slovenien noterade att kommissionen hade granskat antagandena i Adrias omstruktureringsplan och påpekade att Ryanairs tveksamhet i fråga om Adrias återgång till lönsamhet är ogrundad. Slutligen hävdade Slovenien att den påstådda skadan på Ryanairs marknadsställning inte hade styrkts.
7. BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA
(60)
I detta beslut behandlas inledningsvis frågan om huruvida Adria är ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna (avsnitt 7.1). Därefter analyseras om de åtgärder som är föremål för granskning inbegriper statligt stöd till Adria i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (avsnitt 7.2) och om sådant stöd, ifall det förekommit, är lagligt (avsnitt 7.4) och förenligt med den inre marknaden (avsnitt 7.5).
7.1 Adrias svårigheter
(61)
Adrias finansiella situation har stadigt försämrats från 2008, med minskad försäljning, negativt resultat före skatt och negativt eget kapital. Adrias viktigaste finansiella parametrar 2007-2011 var följande, enligt de uppgifter som lämnats av de slovenska myndigheterna:
Tabell 6
Adrias viktigaste finansiella uppgifter 2007-juni 2011 (miljoner euro)
2007
2008
2009
2010
juni 2011
Omsättning
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Nettoresultat
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
Rörelseresultat före skatter och avskrivningar
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Aktiekapital
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Eget kapital
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Skuldsättningsgrad
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Kassaflöde från driften
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria avslutade räkenskapsåret 2011 med förluster på 12 miljoner euro (24), och 2012 uppgick förlusterna till 10,8 miljoner euro (25). Adria tycks 2013 ha begränsat förlusterna till 3,1 miljoner euro (26).
(63)
Enligt punkt 10 a i riktlinjerna befinner sig ett företag i svårigheter när ”över hälften av det tecknade kapitalet har förlorats och mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de senaste tolv månaderna”. Denna bestämmelse återspeglar antagandet att ett företag som förlorar en stor del av sitt aktiekapital inte kommer att kunna hejda förluster som leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt (enligt punkt 9 i riktlinjerna).
(64)
Såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet skedde ingen förlust av aktiekapital mellan 2007 och juni 2011, utan aktiekapitalet ökade i själva verket. Kommissionen noterar dock att företagets egna kapital blev negativt 2010 och 2011. Företaget vidtog emellertid inte lämpliga åtgärder för att hantera minskningen av det egna kapitalet. I tidigare ärenden (27) har kommissionen kommit fram till att det, när ett företag har negativt eget kapital, automatiskt kan antas att kriteriet i punkt 10 a i riktlinjerna är uppfyllt, vilket skulle vara fallet för Adria åtminstone sedan 2010. Tribunalen har också i en dom nyligen (28) slagit fast att ett företag med negativt eget kapital är ett företag i svårigheter.
(65)
Adrias svårigheter tycks dessutom ha kulminerat i slutet av 2010. Vid den tiden nämndes i pressen möjligheten att Adria skulle sättas under tvångsförvaltning eller till och med ansöka om konkurs (29). Det skulle kunna ses som ett tecken på att Adria, åtminstone vid den tiden, uppfyllde villkoren för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande enligt slovensk lagstiftning, i enlighet med punkt 10 c i riktlinjerna.
(66)
Av de skäl som anges ovan konstaterar kommissionen, liksom i beslutet om att inleda förfarandet, att Adria 2010 och 2011, dvs. när åtgärderna 3, 4 och 5 beviljades, var ett företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 10 a och/eller punkt 10 c i riktlinjerna.
(67)
Dessutom framgår av tabell 6 i skäl 61 att Adria 2010 och 2011 skulle kunna anses befinna sig i svårigheter även i den mening som avses i punkt 11 i riktlinjerna, enligt vilken ett företag kan anses befinna sig i svårigheter ”om de vanliga tecknen […] föreligger, såsom ökande förluster, sjunkande omsättning, växande lager, överkapacitet, minskande kassaflöde, stigande skuldsättningsgrad och finansiella kostnader samt ett sjunkande värde, som kan gå ner till noll, på nettotillgångarna”.
(68)
Kommissionen anser dock att Adria mellan 2007 och 2009 inte uppvisade de vanliga tecknen på att ett företag befinner sig i svårigheter enligt punkt 11 i riktlinjerna. Vad beträffar 2008 gjorde Adria då, för första gången under den period som omfattas av undersökningen, förluster på 3,2 miljoner euro. Som Slovenien helt riktigt påpekar ökade Adrias intäkter och kassaflöde 2008 jämfört med föregående år (från 179,2 miljoner euro till 205,4 miljoner euro respektive från 16,9 miljoner euro till 18,5 miljoner euro). Företagets aktiekapital var dessutom oförändrat och uppgick till 6,8 miljoner euro.
(69)
Kommissionen noterar också att Adria 2008 och 2009 hade ett nettoresultat före skatt på 3,2 miljoner euro respektive 14 miljoner euro. Om avskrivningar undantas var företagets ekonomiska resultat för de åren positivt, med ett rörelseresultat före skatter och avskrivningar på 10,9 miljoner euro respektive 1,6 miljoner euro (se tabell 6 i skäl 61). Från 2010 blev Adrias rörelseresultat före skatter och avskrivningar sedan negativt. Eftersom beslutet om åtgärd 2 fattades i januari 2009 och samtliga aktier tecknats i juli 2009 kan kommissionen inte med säkerhet slå fast att det vid den tiden fanns en tydligt identifierbar tendens till negativa resultat, vilket skulle leda till slutsatsen att Adria var ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna.
(70)
Kommissionen anser följaktligen att Adria inte kunde betecknas som ett företag i svårigheter 2007-2009, dvs. när åtgärderna 1 och 2 beviljades.
7.2 Förekomst av statligt stöd
(71)
Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(72)
För att slå fast om statligt stöd förekommer måste kommissionen bedöma om de kumulativa kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget (dvs. överföring av statliga medel, selektiv fördel, potentiell snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln inom EU) är uppfyllda för var och en av de fem åtgärder som är föremål för granskning.
7.2.1 Åtgärderna 1 och 2: 2007 och 2009 års kapitalökningar
(73)
Kommissionen kommer till att börja med att analysera om åtgärderna 1 och 2 gav Adria en otillbörlig selektiv fördel.
(74)
I beslutet om att inleda förfarandet noterade kommissionen i detta avseende att det pris för aktierna som betalats av KAD låg under det värde som angetts i två värderingar. KAD förvärvade de nya aktierna i Adria i februari 2007 till ett pris av 27 euro per aktie, vilket var under det värde på […] euro per aktie per den […] som fastställts i en värdering (se skäl 15). I januari 2009 förvärvade KAD aktierna till ett pris av 22 euro per aktie, vilket var under det värde på […] euro per aktie per den […] som fastställts i en värdering (se skäl 18). Kommissionen uttryckte dock tvivel i fråga om värderingarnas tillförlitlighet, bl.a. därför att så lång tid förflöt mellan kapitaltillskotten (i februari 2007 respektive januari 2009) och värderingen av företagets aktier ([…] respektive […]).
(75)
Kommissionen har granskat de uppgifter och den bevisning gällande dessa värderingar som lämnats av Slovenien efter inledandet av det formella granskningsförfarandet. När det gäller åtgärd 1 har Slovenien förklarat att de uppgifter som värderingen baserades på härrör från den 30 september 2006 och var de senast tillgängliga uppgifterna när värderingsfirman upprättade värderingen. När det gäller åtgärd 2 visar det sig att värderingen beställdes samtidigt som Adrias bolagsstämma fattade beslut om en kapitalökning. Kommissionen har inget skäl att misstänka att värderingsfirman (P&S Capital) inte var helt och hållet oberoende.
(76)
Vidare har kommissionen, även om […] månader visserligen förflöt mellan aktievärderingen och kapitalökningarna, inte funnit några belägg för att den fördröjningen faktiskt påverkade det uppskattade värdet av aktierna i Adria.
(77)
Kommissionen noterar att den värderingsmetod som användes (nettonuvärde av förväntade fria kassaflöden (30)) är allmänt vedertagen i samband med förvärv. En närmare analys av värderingarna visar dessutom att de formler som användes lämpade sig för syftet och hade tillämpats korrekt, och att antagandena och prognoserna för omsättningens tillväxt och lönsamheten verkade realistiska. Framför allt framgår det av värderingen inför 2007 års kapitaltillskott (åtgärd 1) att de förväntade genomsnittliga siffrorna för intäktsökning och lönsamhet ligger inom samma intervall som de observerade. I värderingen inför 2009 års kapitaltillskott (åtgärd 2) är de förväntade siffrorna för intäktsökning och lönsamhet lägre än de observerade, eftersom a) den höga ekonomiska tillväxten 2008 främst var ett resultat av det slovenska EU-ordförandeskapet, b) den globala ekonomiska tillväxten var långsam och c) situationen på finansmarknaderna var ansträngd. Övriga antaganden i värderingarna framstår också som realistiska. Vidare noterar kommissionen att KAD var majoritetsägare i Adria redan före kapitalökningarna (31), och att syftet med kapitalökningarna var att finansiera en befintlig (och lönsam) investering för KAD.
(78)
Mot denna bakgrund noterar kommissionen att 2007 och 2009 års kapitalökningar kan betraktas som marknadsmässiga och inte gav Adria någon otillbörlig fördel.
(79)
Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärderna 1 och 2 utgjorde investeringar som en privat investerare i en marknadsekonomi skulle ha gjort under jämförbara förhållanden (32), vilket utesluter förekomst av statligt stöd och innebär att det inte är nödvändigt att gå vidare med bedömningen av om övriga kumulativa villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda.
7.2.2 Åtgärd 3: 2010 års kapitalökning
(80)
Såsom påpekas i skäl 73 är ett av de nödvändiga villkoren för förekomst av statligt stöd att åtgärden ger mottagaren en otillbörlig selektiv fördel. Nedan undersöker kommissionen om detta villkor är uppfyllt när det gäller åtgärd 3.
(81)
I beslutet om att inleda förfarandet noterade kommissionen att det pris på 12 euro per aktie som PDP och de privata resebyråerna betalade för aktierna i Adria låg under det pris på […] euro per aktie som fastställts i en värdering. På samma sätt som för åtgärderna 1 och 2 ställde sig kommissionen tvivlande till värderingens tillförlitlighet, främst därför att hela […] månader förflöt mellan kapitalökningen (i september 2010) och tidpunkten för aktievärderingen ([…]).
(82)
De uppgifter som lämnats av de slovenska myndigheterna har i viss mån skingrat kommissionens tvivel i det avseendet. Kommissionen erinrar emellertid ändå om att två privata resebyråer (Kompas d.d. och Palma d.o.o.) på grundval av samma uppgifter och värdering deltog i 2010 års kapitalökning med 20 %, medan PDP sköt till återstående 80 % av kapitalet. De privata resebyråerna och PDP deltog på samma villkor och tecknade aktierna på samma dag. Både det privata deltagandet och PDP:s bidrag skedde i form av kapitaltillskott. I beslutet om att inleda förfarandet påpekade kommissionen att ett privat deltagande på 20 % i princip kunde ses som ett tecken på att investeringen i fråga stöddes av marknaden, även om åtgärden måste ses mot bakgrund av Adrias sammantagna situation vid den aktuella tidpunkten och det faktum att åtgärd 3 var den tredje kapitalökningen på omkring 3,5 år.
(83)
Kommissionen noterar för det första att Slovenien har lämnat uppgifter som visar att Kompas d.d. och Palma d.o.o. är helt privata företag där staten inte utövar någon kontroll eller något inflytande. Såsom anges i skäl 79 utgjorde åtgärderna 1 och 2 inte heller statligt stöd. Investeringsbeslut som skulle ha fattats av en privat investerare kan därför inte anses ha påverkat de privata resebyråernas beslut att investera i Adria. Kommissionen noterar också att de privata resebyråerna tecknade aktier i Adria samma dag som PDP, betalade samma pris och gjorde investeringen på samma villkor, och kapitalökningen från PDP och de privata resebyråerna gjordes med kontanter.
(84)
Även om kommissionen skulle komma fram till att PDP:s deltagande inbegrep statliga medel och kunde tillskrivas staten (se i detta avseende skälen 89-91), kan inte, enligt etablerad rättspraxis, ett privat deltagande på 20 % anses som försumbart jämfört med det offentliga ingripandet (33). Mot denna bakgrund kan kommissionen inte heller utesluta att de privata resebyråernas beslut att investera i Adria i själva verket påverkades av PDP:s agerande. Det faktum att Adria ansågs befinna sig i svårigheter 2010 (se avsnitt 7.1) ändrar inte denna slutsats.
(85)
Av de uppgifter som Slovenien lämnat framgår inte heller att något annat än vinstmotiv låg bakom de privata resebyråernas investering i Adria. I detta avseende pekar kommissionen på en rapport från Slovenien om Adrias strategiska inriktningar för perioden 2009-2014 - som investerarna uppenbarligen hade tillgång till när de fattade sitt investeringsbeslut - enligt vilken Adria förväntades gå med vinst mellan 2010 och 2014, till följd av ett kapitaltillskott på omkring 2,5 miljoner euro och vissa åtgärder från Adrias sida som bl.a. skulle ge högre genomsnittsinkomst per passagerare och kostnadsminskningar. Denna rapport skulle kunna ses som ett ytterligare tecken på att de privata resebyråerna faktiskt var övertygade om investeringens lönsamhet.
(86)
Kommissionen anser därför att de privata resebyråernas beslut att investera i Adria fattades under jämförbara förhållanden och på liknande villkor som PDP:s beslut, och att deras investering var betydande. Kommissionen hade inte heller någon anledning att betvivla att vinstmotiv låg bakom de privata resebyråernas beslut att investera i Adria. Kommissionen drar därför slutsatsen att åtgärd 3 inte gav Adria någon otillbörlig fördel, vilket utesluter förekomst av statligt stöd och innebär att det inte är nödvändigt att gå vidare med bedömningen av om övriga kumulativa villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda.
7.2.3 Åtgärd 4: 2011 års kapitalökning
(87)
Den 30 september 2011 tecknade sig Slovenien för 70 % (49,5 miljoner euro) av 2011 års kapitalökning i Adria och betalade kontant. Slovenien investerade pengarna genom Sloveniens kapitalförvaltningsmyndighet AUKN. PDP tecknade sig dessutom för ytterligare 1 % (0,5 miljoner euro) och betalade kontant. Återstoden av kapitalökningen (dvs. 19,7 miljoner euro) skedde genom att flera banker bytte fordringar mot aktier: 20 % från NLB, 5 % från Abanka Vipa d.d., 2 % från UniCredit Banko Slovenija d.d. och 2 % från Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN, som inrättades genom den slovenska lagen om företagsstyrning av kapitalinvesteringar (34), hade en styrelse som utsetts av nationalförsamlingen, fick medel direkt från Sloveniens statsbudget och hade en personal bestående av offentliga tjänstemän (35). Det står därför klart att AUKN:s åtgärder kunde tillskrivas staten och inbegrep statliga medel, vilket inte heller bestrids av Slovenien. Kommissionen pekar dessutom på ett pressmeddelande av den 23 juni 2011 från den slovenska premiärministerns kansli: ”Vid dagens möte beslutade regeringen […] att [AUKN] ska bidra med 49,5 miljoner euro till det egna kapitalet i Adria Airways, d. d., och att aktiebolaget [PDP] ska betala 500 000 euro […]. Republiken Sloveniens aktiva engagemang i denna process syftar till att även i framtiden tillgodose landets intressen när det gäller regelbunden lufttrafik som bedrivs av ett flygbolag med säte i Slovenien” (36).
(89)
När det gäller PDP anser kommissionen att ett antal omständigheter enligt rättspraxis i Stardust Marine-målet (37) gör att det kan slås fast att PDP inrättades för att genomföra åtgärder som beslutats av de slovenska offentliga myndigheterna, och att dess beslut att investera i åtgärd 4 kan tillskrivas staten och inbegriper statliga medel. För det första noterar kommissionen att den slovenska staten indirekt äger 100 % av PDP (genom KAD, SOD och DSU). I detta avseende erinrar kommissionen om sitt beslut i Elan-ärendet (38), där den kom fram till att de åtgärder som vidtagits av KAD och DSU, två av PDP:s ägare, kunde tillskrivas staten. Staten har dessutom samtliga röster i aktieägarkommittén, som i sin tur utser företagets styrelse. Enligt artikel 19 i PDP:s stadgar ska styrelsen godkänna värdepappersköp när transaktionens värde överstiger 500 000 euro.
(90)
Kommissionen erinrar också, liksom i beslutet om att inleda förfarandet, om uttalandet av den tidigare slovenske finansministern i slutet av hans mandat den 28 oktober 2011 (dvs. efter det att åtgärd 4 genomförts): ”Genom inrättandet av det särskilda omstruktureringsbolaget (PDP) försåg vi slovenska företag med nya finansieringskällor, know-how och expertis baserad på exempel på god praxis vid omstrukturering av företag. Adria Airways och Unior är definitivt de största framgångarna” (39). Detta uttalande kan betraktas som indirekt bevis för att åtgärderna kan tillskrivas staten i den mening som avses i rättspraxis i Stardust Marine-målet. Sloveniens argument att detta, i den politiska situation som kännetecknades av slutet för finansministerns mandat, ska ses som ett uttalande som var ”tillräckligt öppenhjärtigt och enkelt för att framgångsrikt förmedlas via medierna” framstår inte som övertygande. Slutligen hänvisar kommissionen, som ytterligare ett indirekt bevis, till pressmeddelandet av den 23 juni 2011 från den slovenske premiärministerns kansli (se skäl 88), som visar att den slovenska regeringen hade beslutat att PDP skulle bidra med 0,5 miljoner euro till 2011 års kapitalökning.
(91)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att PDP:s deltagande i 2010 års kapitalökning inbegrep statliga medel, och att PDP:s åtgärder kan tillskrivas staten.
(92)
När det gäller bankerna noterar kommissionen, i enlighet med beslutet om att inleda förfarandet, att Abanka Vipa d.d., UniCredit Banko Slovenija d.d. och Hypo Alpe-Adria Bank d.d. är helt och hållet privata enheter. NLB var, när åtgärd 4 genomfördes, majoritetsägd av staten, antingen direkt (45,62 % av aktierna) eller indirekt genom SOD (4,07 %) och KAD (4,03 %) (40), med KBC Bank som den enda övriga betydande aktieägaren (25 %). Statens majoritetsägande i NLB, som ger röstmajoritet i förvaltningsstyrelsen och tillsynsstyrelsen, är ett tecken på att åtgärderna kan tillskrivas staten. Kommissionen kan emellertid inte, med utgångspunkt i NLB:s stadgar, med säkerhet slå fast att dess beslut att investera i Adria kunde tillskrivas staten. Kommissionen har inte heller, med utgångspunkt i NLB:s förvaltningsstruktur, kunnat identifiera något ingripande från de offentliga myndigheternas sida. Inte heller kunde kommissionen finna några indirekta bevis enligt rättspraxis i Stardust Marine-målet som pekade på detta. Kommissionen anser därför att NLB:s beslut att delta i åtgärd 4 inte kan tillskrivas staten.
(93)
Sedan det slagits fast att AUKN:s och PDP:s åtgärder kan tillskrivas staten måste kommissionen bedöma om de medförde en otillbörlig selektiv fördel för Adria.
(94)
Slovenien hävdar för det första att bankernas beslut att investera i Adria fattades samtidigt som statens beslut, vilket i sig skulle utesluta att en fördel förekommit.
(95)
Kommissionen erinrar till att börja med om sin slutsats att Adria var ett företag i svårigheter 2011, när åtgärd 4 beviljades (se skäl 66).
(96)
Kommissionen noterar dessutom att bankernas deltagande i 2011 års kapitaltillskott skedde i form av ett utbyte av 26 % de befintliga fordringarna på Adria mot aktier. Statens och PDP:s tillskott, däremot, bestod i kontanter. Slovenien hävdar att [10-20] miljoner euro av de totalt 19,7 miljoner euro som byttes ut mot aktier motsvarade ett kapitaltillskott, eftersom den delen av lånen var helt säkrad. Enligt Slovenien skulle bankerna genom utbytet ha tagit på sig ny risk, vilket skulle kunna anses motsvara ett nytt kapitaltillskott på [10-20] miljoner euro.
(97)
Kommissionen har granskat de uppgifter som lämnats av Slovenien och slår fast att [10-20] miljoner euro av de 19,7 miljoner euro som byttes ut mot aktier säkrats till fullo och tillfredsställande genom inteckningar, främst i flygplan som ägdes av Adria. För att fastställa värdet av dessa flygplan utgick Adria från rapporten Aircraft Value Reference, som offentliggjordes i april 2011 av det oberoende företaget Aircraft Value Analysis Company (AVAC). I rapporten redovisas aktuella och framtida värden och hyror för ett antal flygplanstyper, med gränser för högsta och lägsta värde. Vid bedömningen av de flygplan som intecknats som säkerhet användes värden som låg betydligt under AVAC:s högsta värde. Kommissionen anser att rapporten utgör en tillförlitlig grund för fastställande av flygplanens värde, med tanke på AVAC:s oberoende karaktär och dess omfattande användning i sektorn.
(98)
Fordringar till ett värde av [0-10] miljoner euro som byttes ut mot aktier var dock inte säkrade till fullo. Kommissionen kan inte utesluta att denna del var likvärdig med ett kapitaltillskott och att bankerna tog på sig ny risk. Dessutom förbättrades villkoren för den återstående fordran och den sammanlagda risknivån sjönk avsevärt, eftersom den återstående delen av fordran (som inte bytts ut mot aktier) fortfarande var säkrad på samma nivå som före utbytet. Den sammanlagda risken minskade ytterligare till följd av att Adria, som en förutsättning för utbytet av skulder mot aktier, måste […]. Villkoren för den utestående skulden (ränta, återbetalningsplan osv.) var också i vissa fall […].
(99)
Å andra sidan tog Slovenien på sig hela risken för minst 49,5 miljoner euro, eftersom man blev aktieägare i Adria först i samband med 2011 års kapitaltillskott. Bankerna tog på sig ny risk men inte på samma nivå som Slovenien, eftersom deras ställning förbättrades till följd av utbytet av fordringar mot aktier. När bankerna beslutade att investera i Adria tycktes de därför inte befinna sig i en ställning som var jämförbar med statens.
(100)
Det kan inte heller uteslutas att bankernas beslut att investera i Adria påverkades av statens agerande. I Adrias årsredovisning 2011 konstateras att ”[…] Sloveniens regering avgav ett tydligt yttrande den 20 januari 2011 och tog ställning till Adria Airways betydelse som nationellt lufttrafikföretag för den slovenska ekonomin, Sloveniens medborgare och utländska gäster. I sitt beslut beskriver regeringen sin plan för att Adria Airways ska förbli Sloveniens nationella lufttrafikföretag […].” Detta beslut, som fattades långt innan omstruktureringsplanen antogs i september 2011, kan ha underlättat bankernas investeringsbeslut, eftersom staten redan signalerat sitt starka intresse av att stödja Adria (41).
(101)
Mot bakgrund av ovanstående argument avfärdar kommissionen Sloveniens argument om att staten och bankerna investerade under jämförbara förhållanden och på liknande villkor.
(102)
Kommissionen måste dock undersöka om Sloveniens investering i Adria var marknadsmässig. Slovenien hävdar att man beslutat att delta i åtgärd 4 på grundval av omstruktureringsplanen från september 2011, som bör anses förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.
(103)
Kommissionen noterar till att börja med att 2011 års kapitalökning, i motsats till tidigare kapitalökningar, skedde utan att någon värdering upprättades. En privat investerare som överväger ett kapitaltillskott i ett företag med betydande skulder skulle dessutom, enligt rättspraxis, ha krävt en omstruktureringsplan ägnad att göra företaget lönsamt (42). I det aktuella ärendet hävdar de slovenska myndigheterna att de beslutade att delta i 2011 års kapitalökning på grundval av omstruktureringsplanen från september 2011.
(104)
Kommissionen har dock redan slagit fast att Adria befann sig i svårigheter 2011 (se skäl 66). Det är därför osannolikt att staten skulle kunna förvänta sig att Adria inom rimlig tid skulle ge en normal avkastning på det investerade kapitalet. Kommissionen vidhåller dessutom sin ståndpunkt i beslutet om att inleda förfarandet att omstruktureringsplanen inte kan anses tillräcklig för att 2011 års kapitalökning ska betraktas som förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. För det första förutsågs i omstruktureringsplanen (i den ursprungliga versionen från september 2011) lönsamhet 2013 med mycket låga vinstmarginaler (före skatt) (i det realistiska scenariot förutsågs vinstmarginaler på […] % 2013, […] % 2014 och […] % 2015). Den otillräckliga avkastningen för aktieägarna visar sig också i det faktum att planens prognoser tydde på mycket låga nivåer för det egna kapitalet under samma period - mellan […] euro 2011 och […] euro 2015. Det skulle betyda att det kapital som tillfördes i september 2011 - 69,7 miljoner euro - minskade betydligt under omstruktureringsperioden och således inte skulle ge någon egentlig avkastning.
(105)
Slovenien tillhandahöll ett antal interimsrapporter som upprättats av Airconomy och Adria i april-september 2011 (dvs. före omstruktureringsplanen från september 2011), som skulle innehålla de kvantifieringar som saknades i omstruktureringsplanen och uppenbarligen vid den aktuella tidpunkten lämnades till alla aktieägare i Adria och till staten. Kommissionen noterar dock att interimsrapporterna avser perioden 2011-2012, medan omstruktureringsplanen innehåller prognoser fram till 2015, […]. Kommissionen anser därför att interimsrapporterna inte innehöll de nödvändiga uppgifter som saknades för att omstruktureringsplanen skulle vara förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.
(106)
Kommissionen slår därför fast att 2011 års kapitalökning gav Adria en otillbörlig fördel. Fördelen var selektiv eftersom Adria var den enda mottagaren.
(107)
Slutligen måste kommissionen undersöka om åtgärd 4 hotade att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, genom att Adria fick en fördel framför andra konkurrenter som inte fick offentligt stöd. Det verkar uppenbart att åtgärd 4 skulle kunna påverka handeln inom EU och konkurrensen eftersom Adria konkurrerar med andra flygbolag i EU, i synnerhet sedan den tredje etappen i avregleringen av luftfarten (”tredje paketet”) inleddes den 1 januari 1993. När det gäller kortare resor inom EU konkurrerar luftfarten dessutom med transport på väg och järnväg, och även vägtransportföretag och järnvägsföretag skulle därför kunna drabbas.
(108)
Åtgärd 4 gjorde det således möjligt för Adria att fortsätta med verksamheten utan att, som övriga konkurrenter, behöva ta itu med de normala konsekvenserna av sitt svaga finansiella resultat.
(109)
Mot bakgrund av ovanstående argument slår kommissionen fast att åtgärd 4 innefattade statligt stöd till förmån för Adria i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
7.2.4 Åtgärd 5: försäljningen av AAT 2010-2011
(110)
I beslutet om att inleda förfarandet kom kommissionen, av de orsaker som anges i skälen 41 och 42, preliminärt fram till att PDP:s och Aerodrom Ljubljanas förvärv av aktier i AAT gav Adria en otillbörlig fördel.
(111)
Med tanke på att PDP:s och Aerodrom Ljubljanas bidrag var av olika karaktär (kontanter kontra utbyte av skuld mot aktier), och mot bakgrund av resonemanget kring åtgärd 4 (se skälen 94-101), drar kommissionen slutsatsen att argumenten om jämförbara förhållanden och liknande villkor inte kan tillämpas på åtgärd 5.
(112)
Kommissionen måste dock ändå undersöka om PDP:s och Aerodrom Ljubljanas investeringsbeslut var ekonomiskt rationella såtillvida att en försiktig aktör i en marknadsekonomi skulle ha agerat på samma sätt under jämförbara förhållanden. I det avseendet noterar kommissionen för det första att det totala pris som Aerodrom Ljubljana och PDP betalade, dvs. 14,7 miljoner euro, låg inom det värdeintervall som angetts i värderingen av AAT. Kommissionen hade dock betänkligheter i fråga om värderingen och menade att AAT (vid den aktuella tidpunkten Adrias underhållsenhet SVL) borde ha värderats som en fristående enhet utan hänsyn till koncerninterna synergieffekter. Kommissionen noterade också att lång tid förflöt mellan värderingen av AAT/SVL ([…]) och försäljningen av AAT (november 2010-mars 2011).
(113)
Kommissionen måste först konstatera att värderingen gjordes av en oberoende expert (KPMG) och att det inte finns något skäl att tro att experten inte fullgjorde uppdraget helt oberoende. Vad beträffar den tid som förflöt mellan värderingen och aktieförsäljningen har Slovenien förklarat att värderingen baserades på Adrias finansiella situation per den 31 december 2009, dvs. de senaste externt granskade uppgifterna. Kommissionen konstaterar att genomförandet av åtgärd 5 inleddes i november 2010, dvs. mindre än ett år efter värderingen av AAT. I värderingen av AAT togs visserligen hänsyn till de negativa prognoserna för Adria, men därutöver detaljgranskades underhålls-, reparations- och renoveringssegmentet, och slutsatsen blev att företagets negativa trend inte gällde AAT och att AAT var en lönsam enhet. En närmare granskning av värderingen visar dessutom att AAT/SVL där betraktades som en separat affärsenhet, utan egentlig hänsyn till potentiella synergieffekter med Adria. I detta avseende framgår att värderingen gjordes vid en tidpunkt när det var känt att AAT skulle börja utföra underhåll, reparationer och renovering för andra externa kunder, i synnerhet Spanair, som så småningom skulle ersätta Adria som AAT:s viktigaste kund. Mot denna bakgrund, och med tanke på att värderingen baserades på de senast tillgängliga granskade finansiella uppgifterna om AAT, att den gjordes av en oberoende expert och att den på ett trovärdigt sätt utgick från alla relevanta affärsaspekter, kan det godtas att den fick ligga till grund för åtgärden i fråga. Slutligen stämmer det visserligen att krisen ännu inte var över, men den slovenska ekonomin tycks ha drabbats hårdast 2009. I november 2010, när PDP och Aerodrom Ljubljana beslutade att köpa AAT, var också prognoserna för Sloveniens BNP-tillväxt 2010, 2011 och 2012 på nytt positiva (1,1 %, 1,9 % respektive 2,6 %) (43). Under dessa omständigheter skulle en privat investerare inte nödvändigtvis ha gjort en ny värdering, eftersom det skulle kunna antas att värderingen på grundval av 2009 års siffror gav en riktig bild av företaget.
(114)
Dessutom har Slovenien, vilket är viktigare, lämnat uppgifter som visar att AAT var lönsamt och inte hade några förfallna skulder samt att dess skulder kunde betalas med vinsterna vid tidpunkten för genomförandet av åtgärd 5. Slovenien har dessutom lämnat AAT:s prognoser fram till 2014, som visar att AAT skulle göra vinster efter skatt på […] euro 2010 och därefter förbli lönsamt för att nå vinster på omkring […] euro 2014. PDP och Aerodrom Ljubljana tycks ha haft tillgång till dessa prognoser när de fattade sina investeringsbeslut.
(115)
Slovenien har också lämnat uppgifter som visar att Aerodrom Ljubljana fattade sitt beslut att investera i AAT på grundval av ekonomiska överväganden. I augusti och september 2010 undersökte Aerodrom Ljubljanas förvaltnings- och tillsynsstyrelser möjligheten att förvärva akter i AAT. Aerodrom Ljubljana undersökte om det med hänsyn till villkoren för transaktionen, bl.a. en fast avkastning på 8 % på preferensaktier i AAT, var lämpligt att reglera ett antal utestående fordringar på Adria […]. I en annan värdering föreslogs visserligen ett lägre pris på aktierna, men Aerodrom Ljubljanas tillsynsstyrelse kom fram till att villkoren för utbytet ([…]) motiverade ett högre aktiepris.
(116)
När det gäller andra etappen i försäljningen av AAT visar protokollet från mötet i Aerodrom Ljubljanas tillsynsstyrelse den 21 januari 2011 att fördelarna och nackdelarna med olika aktiepriser diskuterades, liksom hävandet av Aerodrom Ljubljanas säljoption. I samband med förvärvet av stamaktierna i början av 2011 avstod Aerodrom Ljubljana från säljoptionen, men dess tillsynsstyrelse kom ändå fram till att detta var ekonomiskt rationellt eftersom Aerodrom Ljubljana mot att man avstod från säljoptionen lyckades få till stånd jämbördig samstyrning av AAT trots att man hade färre aktier än PDP. Tillsynsstyrelsen konstaterade dessutom att köpet av AAT skulle få positiva effekter för Aerodrom Ljubljana - om Adria skulle upphöra med verksamheten skulle det ha medfört en minskning av flygplatsens beräknade intäkter 2011 med […] %.
(117)
Slovenien har också lagt fram uppgifter som visar att PDP:s ledning fattade beslutet om förvärv av preferensaktierna och stamaktierna i AAT på ekonomiskt rationella grunder. Protokollen från PDP:s ledningsmöten visar att man gjort sin egen värdering av AAT som resulterat i ett pris på mellan […] och […] euro, dvs. inom det intervall som angavs i den värdering som avses i skäl 34. Internräntan för PDP:s investering skulle visserligen uppgå till […] %, men PDP lyckades få bättre villkor av AAT, bl.a. en fast utdelning på 8 %.
(118)
Kommissionen slår därför fast att PDP:s och Aerodrom Ljubljanas beslut att delta i åtgärd 5 inte medför någon otillbörlig fördel för Adria, eftersom båda investerarna agerade som försiktiga marknadsaktörer och fattade sina investeringsbeslut på ekonomiskt sunda grunder. Det är därför inte nödvändigt att undersöka om övriga kumulativa villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda.
7.3 Slutsats om förekomsten av stöd
(119)
Kommissionen slår å ena sidan fast att åtgärderna 1, 2, 3 och 5, av de skäl som anges ovan, inte inbegrep statligt stöd till Adria.
(120)
Å andra sidan anser kommissionen, såsom förklaras i avsnitt 7.2.3, att åtgärd 4 inbegrep statligt stöd och kommer därför att bedöma dess laglighet och förenlighet med den inre marknaden.
7.4 Stödets laglighet - åtgärd 4
(121)
Enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget får en medlemsstat inte genomföra en stödåtgärd förrän kommissionen har antagit ett beslut om godkännande av åtgärden. Kommissionen noterar att Slovenien deltog i 2011 års kapitaltillskott (åtgärd 4) utan att först anmäla åtgärden till kommissionen för godkännande. Kommissionen beklagar att Slovenien inte rättade sig efter genomförandeförbudet och därmed har brutit mot sin skyldighet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget.
7.5 Stödets förenlighet - åtgärd 4
(122)
Slovenien anser, om kommissionen skulle komma fram till att åtgärd 4 inbegrep statligt stöd, att stödet skulle vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, och i synnerhet som omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna.
(123)
Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan stöd godkännas när det beviljas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet anser kommissionen att förenligheten hos åtgärd 4 endast kan bedömas enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, i synnerhet i enlighet med riktlinjernas bestämmelser om omstruktureringsstöd.
7.5.1 Stödberättigande
(124)
Enligt punkt 33 i riktlinjerna är endast företag som befinner sig i svårigheter på det sätt som avses i punkterna 9-13 i riktlinjerna berättigade till omstruktureringsstöd. Kommissionen har i detta avseende redan slagit fast att Adria var ett företag i svårigheter 2011, när åtgärd 4 beviljades (se skäl 66).
(125)
Enligt punkt 12 i riktlinjerna har ett nybildat företag inte rätt till undsättnings- eller omstruktureringsstöd ens om dess finansiella ställning inledningsvis är svag. Ett företag betraktas principiellt som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten inletts på det berörda verksamhetsområdet. Adria grundades 1961 och kan inte betraktas som ett nybildat företag. Adria tillhör inte heller en koncern i den mening som avses i punkt 13 i riktlinjerna.
(126)
Kommissionen slår därför fast att Adria är berättigat till omstruktureringsstöd.
7.5.2 Återställande av den långsiktiga lönsamheten
(127)
Enligt punkt 34 i riktlinjerna beviljas omstruktureringsstöd under förutsättning att en omstruktureringsplan som kommissionen ska ha godkänt för varje enskilt stöd genomförs. Enligt punkt 35 ska omstruktureringsplanen, som ska ha en så kort varaktighet som möjligt, göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten.
(128)
Enligt punkt 36 i riktlinjerna ska planen innehålla en beskrivning av de omständigheter som lett till att företaget hamnat i svårigheter och beakta den nuvarande situationen och den väntade marknadsutvecklingen baserat på optimistiska, pessimistiska och neutrala antaganden.
(129)
Omstruktureringsplanen ska medföra en omvandling av företaget så att det, när omstruktureringen väl är genomförd, kan bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den nuvärdesberäknade avkastningen på eget kapital i det omstrukturerade företaget måste vara tillräcklig för att företaget ska vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft (punkt 37 i riktlinjerna).
(130)
Såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet betvivlade kommissionen att omstruktureringsplanen var tillräckligt gedigen för att återställa Adrias långsiktiga lönsamhet, eftersom en del av dess förutsägelser tycktes bygga på icke-kvantifierade, osäkra eller oklara antaganden. Kommissionen var också tveksam till att företaget skulle kunna uppnå lönsamhet före utgången av 2013, såsom anges i den ursprungliga omstruktureringsplanen.
(131)
Under det formella granskningsförfarandet har Slovenien lämnat ett antal uppdateringar av omstruktureringsplanen. Enligt den uppdaterade planen kommer Adria att återgå till lönsamhet under 2014 eller 2015. Omstruktureringen ska således pågå i högst fem år, i överensstämmelse med tidigare beslutspraxis i sektorn för persontransport med flyg (44). Vidare noterar kommissionen att det, särskilt inom luftfartssektorn under de nuvarande ekonomiska omständigheterna, krävs en stabilisering av drift- och tjänsteprestationer för att man ska kunna garantera långsiktig lönsamhet som en solid grund för framtida tillväxt och inte bara en kortsiktig nystart, något som normalt sett tar flera år.
(132)
I omstruktureringsplanen framhålls att det huvudsakliga målet för Adrias omstruktureringsprocess är långsiktig lönsamhet, med det främsta syftet att anta en tydlig strategi och marknadsinriktning med flera nyckelmål: ökad finansiell styrka och inga förluster från 2013, sänkta komplexitetskostnader och uppnående av ett tydligt, konkurrenskraftigt och hållbart unikt säljförslag. Enligt planen ska företaget, genom att nå dessa mål, […].
(133)
I omstruktureringsplanen beskrivs också de omständigheter som lett till Adrias svårigheter, som främst orsakats av den globala krisen, den ringa storleken på Adrias primärmarknad (Slovenien och angränsande länder), flottans låga kapacitet (huvudsakligen CRJ200-flygplan), […].
(134)
Omstruktureringsplanen innehåller dessutom optimistiska, pessimistiska och neutrala scenarier, liksom en analys av de risker som skulle kunna påverka omstruktureringen av Adria, t.ex. förändringar i bränslepriset, risk till följd av valutakursförändringar eller potentiella risker med avseende på flottan. Adria förväntas i samtliga scenarier återgå till lönsamhet före omstruktureringsperiodens utgång. I det neutrala scenariot förväntas Adria nå en nettovinstmarginal på […] % 2014 och […] % 2015, en skuldsättningsgrad på […] 2014 och […] 2015 och en avkastning på eget kapital på […] % 2014 och […] % 2015. I det pessimistiska scenariot minskar nettovinstmarginalerna till […] % 2014 och […] % 2015, skuldsättningsgraden ökar till […] 2014 och […] 2015, och avkastningen på eget kapital ligger på […] % 2014 och […] % 2015.
(135)
Planen syftar främst till att omstrukturera och begränsa Adrias nät, som varit förlustbringande på grund av överkapacitet med avseende på flotta, flygande personal och övrig personal. För att detta ska kunna åstadkommas förutses i omstruktureringsplanen en väsentlig minskning av turtätheten och antalet linjer, liksom en mer bränsleeffektiv flotta bestående av […] flygplan 2015 ([…]), mest […].
(136)
Enligt omstruktureringsplanen ska […] linjer läggas ned och turtätheten minskas ytterligare. Antalet regelbundna linjer skulle också minska avsevärt, till […] 2015. Sammantaget skulle Adria under omstruktureringsperioden ha minskat sin kapacitet med [11-14] % uttryckt i ASK (45).
(137)
De omstruktureringsåtgärder som förutses i planen med avseende på kostnadsminskningar (t.ex. […] etc.) och intäktsökningar (t.ex. […] etc.) är ytterligare steg i rätt riktning för att uppnå mer hållbar lönsamhet. De kompletterande omstruktureringsåtgärderna (se skäl 31) väntas dessutom ge ökade intäkter och minskade kostander med en sammanlagd positiv effekt på […] euro 2014 och […] euro 2015, vilket stärker Adrias återgång till lönsamhet. Kommissionen anser därför att initiativen avseende kostnadsminskningar och intäktsökningar kan göra det möjligt för Adria att återgå till långsiktig lönsamhet under 2015.
(138)
De uppgifter som lämnats av Slovenien visar dessutom att Adria är på väg att nå de flesta av målen i omstruktureringsplanen, vilket också tyder på att planen är trovärdig.
(139)
När det gäller återgången till lönsamhet konstaterar kommissionen, på grundval av de uppdateringar av omstruktureringsplanen som lämnats av Slovenien, att effekten av de olika omstruktureringsåtgärderna kvantifierats på lämpligt sätt, och att en tillräcklig lönsamhet förutses i samtliga scenarier för hela omstruktureringsperioden fram till 2014 och 2015. Med tanke på de betydande omstruktureringsåtgärder som genomförts och de framsteg som hittills gjorts anser kommissionen därför att omstruktureringsplanen kommer att göra det möjligt för Adria att återställa sin långsiktiga lönsamhet inom rimlig tid.
7.5.3 Förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen (kompensationsåtgärder)
(140)
Enligt punkt 38 i riktlinjerna måste kompenserande åtgärder vidtas för att säkerställa att de negativa effekterna på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt. Dessa åtgärder kan omfatta avyttring av tillgångar, kapacitetsminskningar eller neddragen marknadsnärvaro och sänkning av inträdeshindren på de berörda marknaderna (punkt 39 i riktlinjerna).
(141)
I detta sammanhang kommer nedläggning av förlustbringande verksamhet som under alla omständigheter är nödvändig för att återställa lönsamheten inte att bedömas som en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron vid bedömningen av kompensationsåtgärderna (punkt 40 i riktlinjerna).
(142)
Slovenien föreslår följande kompensationsåtgärder för Adria: a) […] regelbundna linjer, b) avstående från ankomst- och avgångstider vid flera flygplatser, däribland samordnade flygplatser, c) minskning av flottan och d) försäljning av AAT.
(143)
Slovenien har lämnat uppgifter som visar att de linjer som lades ned till följd av omstruktureringsplanen var lönsamma sett till C1-täckningsgrad, med tillämpning av kommissionens praxis i tidigare ärenden (46). C1-täckningsgraden tar hänsyn till de kostnader för flygningar, passagerare och distribution (dvs. rörliga kostnader) som kan härledas till varje enskild flyglinje. Alla linjer som har en positiv C1-täckningsgrad genererar därför tillräckliga intäkter för att inte bara täcka linjens rörliga kostnader utan även bidra till flygbolagets fasta kostnader. Ur kommissionens synvinkel verkar C1-täckningsgraden vara en lämplig siffra för bedömning av om en viss linje bidrar till flygbolagets lönsamhet.
(144)
Vad kapaciteten beträffar anges i omstruktureringsplanen att Adrias totala kapacitet var […] ASK 2011, medan kapaciteten vid slutet av omstruktureringsperioden 2015 förväntas vara omkring […] ASK, dvs. en minskning med omkring [11-14] %. Om linjer med negativ C1-täckningsgrad undantas sjunker siffran till [6-8] %.
(145)
Kommissionen noterar vidare att Adria, till följd av ändringarna av linjenätet, har frigjort ett antal ankomst- och avgångstider, varav några vid samordnade flygplatser (47) som exempelvis Dublin och Köpenhamn. Dessa ankomst- och avgångstider gör det möjligt för konkurrerande flygbolag att trafikera vissa linjer och öka sin kapacitet.
(146)
När det slutligen gäller minskningen av flottan noterar kommissionen att Adria reducerat sin flotta från […] flygplan 2011 till […] flygplan, en siffra som enligt omstruktureringsplanen bör förbli oförändrad till och med slutet av omstruktureringsperioden 2015. När det gäller försäljningen av AAT anser kommissionen att den åtgärden är godtagbar som kompensationsåtgärd, särskilt med tanke på slutsatsen i skäl 118 att den inte inbegriper statligt stöd.
(147)
Vid bedömningen av kompensationsåtgärdernas lämplighet kommer kommissionen att ta hänsyn till marknadsstrukturen och konkurrensvillkoren för att säkerställa att sådana åtgärder inte leder till en försämring av marknadsstrukturen (punkt 39 i riktlinjerna). Kompensationsåtgärderna ska stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet och i synnerhet till företagets storlek och dess relativa inflytande på den eller de marknader där det verkar. Minskningstakten måste avgöras från fall till fall (punkt 40 i riktlinjerna).
(148)
Kommissionen konstaterar för det första att Adrias andel av den totala luftfartskapaciteten i EU (sett till antalet passagerare) bara är 0,15 % (1,17 miljoner passagerare 2011). För ett litet flygbolag som Adria skulle ytterligare minskningar av flottan och kapaciteten kunna inverka negativt på lönsamheten, utan att ge konkurrenterna några betydande marknadsfördelar.
(149)
När det gäller den viktigaste delen av kompensationsåtgärderna, kapacitetsminskningen, anser kommissionen att en minskning av lönsamma linjer med omkring [6-8] % mellan 2011 och 2015 är tillräcklig, särskilt vid en jämförelse med andra ärenden som gäller omstrukturering av flygbolag (48). Denna kapacitetsminskning på lönsamma linjer är högre än i Air Malta-ärendet. Den totala kapacitetsminskningen på [11-14] % ligger nära den minskning på 15 % som godtogs i Austrian Airlines-ärendet (49).
(150)
Slutligen noterar kommissionen att Slovenien är ett stödområde som är berättigat till regionalt investeringsstöd enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget (50). Enligt punkt 56 i riktlinjerna ”kan villkoren för att bevilja stöd [i stödområden] […] vara mindre strikta vad beträffar genomförandet av kompensationsåtgärder och storleken på bidragstagarens insats. Om den regionala utvecklingen motiverar det, i de fall där en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron förefaller vara den lämpligaste åtgärden för att undvika en otillbörlig snedvridning av konkurrensen, kommer den minskning som krävs att vara mindre inom stödområden än i områden som inte får stöd.”
(151)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att de kompensationsåtgärder som föreslagits av Slovenien i enlighet med riktlinjerna är tillräckliga och proportionerliga för att säkerställa att de negativa effekterna på handelsvillkoren av beviljandet av omstruktureringsstöd till Adria minimeras så mycket som möjligt.
7.5.4 Stöd begränsat till ett minimum (eget bidrag)
(152)
För att begränsa stödnivån till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering ska, enligt punkt 43 i riktlinjerna, stödmottagaren i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel. Detta kan inbegripa försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad, eller extern finansiering på marknadsmässiga villkor.
(153)
Det egna bidraget ska vara reellt, dvs. faktiskt, exklusive alla väntade vinster såsom kassaflöden (punkt 43 i riktlinjerna). Det egna bidraget får således inte inbegripa ytterligare statligt stöd. För stora företag anser kommissionen vanligen att ett bidrag på minst 50 % av omstruktureringskostnaderna är lämpligt. I undantagsfall och i samband med särskilt svåra omständigheter kan kommissionen dock godkänna ett mindre bidrag (punkt 44 i riktlinjerna).
(154)
Med hänsyn till att de totala omstruktureringskostnaderna uppgår till […] euro utgörs Adrias eget bidrag av […] euro, dvs. omkring [50-54] % av de totala omstruktureringskostnaderna. Det egna bidraget fördelar sig enligt omstruktureringsplanen på följande sätt:
a)
[…].
b)
Försäljningen av AAT i sin helhet (dvs. 14,7 miljoner euro).
c)
Bankernas utbyte av skuld mot aktier inom ramen för åtgärd 4 i sin helhet (19,7 miljoner euro).
(155)
Vad beträffar led a i skäl 154 anser kommissionen att dessa åtgärder är godtagbara och verkar kunna betecknas som eget bidrag. Merparten av tillgångarna har i själva verket sålts, och vinsten från försäljningen kan därför helt klart räknas som eget bidrag. Slovenien har dessutom lämnat uppgifter som visar att övriga tillgångar håller på att säljas, och deras värde har fastställts i enlighet med externa värderingar, bl.a. AVAC-värderingen när det gäller flygplan (se skäl 97).
(156)
När det gäller led b i skäl 154 framstår det, eftersom kommissionen i skäl 118 har slagit fast att åtgärd 5 inte inbegriper statligt stöd, som rimligt att betrakta vinsterna från försäljningen av AAT som en del av det egna bidraget.
(157)
När det slutligen gäller det utbyte av skulder mot aktier som avses i led c i skäl 154, anser Slovenien att bankernas utbyte av skulder mot aktier inom ramen för åtgärd 4 i sin helhet bör räknas som eget bidrag. Kommissionen anser i detta avseende att utbyte av skulder utan säkerhet inte normalt sett skulle tyda på att marknaden har förtroende för företaget, eftersom de oprioriterade fordringsägarna inte tar på sig nya risker i anslutning till genomförandet av omstruktureringsplanen. I Adrias fall har dock Slovenien visat att de skulder som byttes ut mot aktier i betydande omfattning säkrats till fullo, nämligen [10-20] miljoner euro av totalt 19,7 miljoner euro (se skäl 97). Om Adria hade likviderats skulle bankerna alltså ha kunnat återkräva det till fullo säkrade beloppet. Det betyder att bankerna avstod från en helt säkrad fordran som de i annat fall hade kunna återkräva i dess helhet, och ersatte den med aktier i Adria till samma värde. Bankerna tog följaktligen på sig ny risk genom att byta ut fordringar på minst [10-20] miljoner euro mot aktier, eftersom de inte kan vara säkra på att investeringen i Adria kommer att bli lönsam.
(158)
Kommissionen anser därför att utbytet av skulder i form av helt säkrade lån mot aktier, till ett värde av [10-20] miljoner euro, kan godtas som eget bidrag.
(159)
Mot denna bakgrund skulle Adrias egna bidrag uppgå till […] euro, eller [46-48] % av omstruktureringskostnaderna. För ett stort företag som Adria ska det egna bidraget normalt vara 50 %. Enligt punkt 56 i riktlinjerna får dock kommissionen vara mindre strikt vad beträffar storleken på det egna bidraget i stödområden, vilket gällde Slovenien när åtgärderna genomfördes (se skäl 150). I tidigare ärenden, t.ex. Air Malta, har kommissionen godtagit ett eget bidrag på omkring 45 %.
(160)
Kommissionen anser därför att kraven i punkt 43 i riktlinjerna har uppfyllts.
7.5.5 Engångsvillkoret
(161)
Slutligen måste stödet vara förenligt med punkt 72 i riktlinjerna, enligt vilken ett företag som har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd under de senaste tio åren inte är berättigat till undsättnings- eller omstruktureringsstöd (det så kallade engångsvillkoret).
(162)
Eftersom åtgärderna 1, 2, 3 och 5 inte inbegriper statligt stöd, och eftersom Adria inte tycks ha mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd under de senaste tio åren, slår kommissionen fast att engångsvillkoret är uppfyllt med avseende på åtgärd 4.
7.6 Slutsats om åtgärd 4
(163)
Mot ovanstående bakgrund konstaterar kommissionen att Slovenien 2011 olagligen genomförde ett kapitaltillskott till förmån för Adria, i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommissionen anser dock att åtgärden och omstruktureringsplanen uppfyller villkoren i riktlinjerna. Kommissionen anser således att stödet är förenligt med den inre marknaden.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Kapitalökningarna i Adria Airways d.d. 2007, 2009 och 2010, som Republiken Slovenien har genomfört till förmån för Adria Airways d.d., utgör inte ett stöd som omfattas av artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
PDP:s och Aerodrom Ljubljana d.d.:s förvärv av Adria Airways Tehnika d.d. 2010 och 2011 utgör inte ett stöd som omfattas av artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 2
Det kapitaltillskott på 50 miljoner euro till förmån för Adria Airways d.d. som Republiken Slovenien genomförde 2011 utgör ett stöd som omfattas av artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Detta stöd är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till Republiken Slovenien.
Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.