РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/110
av den 26 januari 2015
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Vitryssland, Folkrepubliken Kina och Ryssland och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Ukraina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2 och 5, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den föregående undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1256/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna) på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Vitryssland, Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Ryssland, Thailand och Ukraina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 och ex 7306 30 77. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 10,1 % och 90,6 %.
2. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång
(2)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de nu gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla (3), mottog kommissionen den 18 september 2013 en begäran om inledande av en översyn av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av Defence Committee of the welded steel tubes industry of the European Union (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för producenter som svarar för över 25 % av unionens sammanlagda produktion av svetsade rör.
(3)
Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(4)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 19 december 2013 i Europeiska unionens officiella tidning (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
4. Undersökning
4.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(5)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2012-30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av förfarandet
(6)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden och övriga kända producenter i unionen, exporterande producenter i Vitryssland, Kina, Ryssland och Ukraina (nedan kallade de berörda länderna), icke-närstående importörer och användare som den visste var berörda samt företrädarna för de berörda länderna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(7)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
4.2.1 Stickprovsförfarande för exporterande producenter
(8)
Eftersom ett stort antal exporterande producenter i Kina, Ryssland och Ukraina föreföll vara berörda angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen kunde komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(9)
Kommissionen mottog till slut inga svar på stickprovsfrågeformuläret från exporterande producenter i Kina. Ett svar på stickprovsfrågeformuläret mottogs från en exporterande producent i Ukraina. Tre svar på stickprovsfrågeformuläret mottogs från exporterande producenter i Ryssland. Kommissionen ansåg därför att ett stickprovsförfarande för exporterande producenter inte var nödvändigt.
4.2.2 Stickprovsförfarande för importörer och unionsproducenter
(10)
Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen kunde komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom inga svar hade tagits emot från icke-närstående importörer, tillämpades inget stickprovsförfarande på icke-närstående importörer.
(11)
Eftersom ett stort antal unionsproducenter berördes, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen hade gjort ett preliminärt urval av unionsproducenter för att fastställa skadan i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Det preliminära urvalet hade gjorts genom att kommissionen använde de uppgifter som var tillgängliga i inledningsskedet och de byggde på producenternas produktionsvolym och geografiska läge i unionen. Urvalet motsvarade den största representativa produktions- och säljvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och motsvarade 52 % av unionsindustrins totala produktion och försäljning till icke-närstående kunder i EU. Urvalet var dessutom representativt när det gäller företagens geografiska läge eftersom det omfattade fyra olika medlemsstater. EU-producenterna rådfrågades om det föreslagna urvalet det datum då tillkännagivandet om inledande offentliggjordes. Eftersom inga fler producenter gav sig till känna och inga synpunkter på urvalet mottogs, bekräftades det föreslagna urvalet.
(12)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. I detta syfte sände kommissionen frågeformulär till de exporterande producenterna och unionsproducenterna i urvalet. Kontrollbesök genomfördes i lokalerna tillhörande följande företag:
a)
Producenter i unionen:
-
Arcelor Mittal Karvina, Tjeckien,
-
Arcelor Mittal Krakow, Polen,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italien,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Förenade kungariket.
b)
Exporterande producent i Vitryssland:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Vitryssland.
c)
Handlare som är närstående den exporterande producenten i Ukraina:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz.
d)
Producent i Ryssland:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Ryssland.
e)
Producent i det jämförbara landet:
-
Robor Ltd Johannesburg, Sydafrika.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(13)
Den berörda produkten är svetsade rör av järn eller olegerat stå, med runt tvärsnitt och en ytterdiameter som inte överstiger 168,3 mm, med undantag för linjerör som används i olje- och gasledningar, ledningar som används för olje- eller gasborrning, precisionsrör och rör med röranslutningar lämpliga för ledning av gaser eller vätskor som används i civil luftfart, med ursprung i Vitryssland, Kina, Ryssland och Ukraina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 och ex 7306 30 77.
(14)
Undersökningen visade att de olika typerna av den berörda produkten alla har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål.
2. Likadan produkt
(15)
De svetsade rör som produceras och säljs i unionen av unionsindustrin och de svetsade rör som produceras och säljs i de berörda länderna och det jämförbara landet konstaterades ha huvudsakligen samma fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användas på samma sätt som de svetsade rör som produceras i de berörda länderna och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(16)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från de fyra berörda länderna.
(17)
Alla de fyra länder som ingår i undersökningen exporterade obetydliga volymer av den berörda produkten under översynsperioden. Därför finns det ingen risk för fortsatt dumpning för något av de fyra länder som ingår i undersökningen. Bedömningen har begränsats till sannolikheten för återkommande dumpning baserat på exportpriserna till andra tredjeländer. Liksom vid den föregående undersökningen, togs för detta ändamål ingen hänsyn till exporten till Vitryssland.
LÄNDER SOM INTE ÄR MARKNADSEKONOMIER
1. Jämförbart land
(18)
I enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen, betraktas Vitryssland och Kina inte som länder med marknadsekonomi. I den föregående undersökningen användes Förenta staterna som jämförbart land för att fastställa normalvärdet. I tillkännagivandet om inledande angavs att Förenta staterna skulle användas som jämförbart land vid denna översyn vid giltighetstidens utgång, vilket sökanden har föreslagit.
(19)
Kommissionen har mottagit synpunkter både från Mogilev och från de vitryska myndigheterna. Inga synpunkter har mottagits från berörda parter eller från Kina.
(20)
De vitryska parterna hävdade att Förenta staterna inte var ett lämpligt val på grund av påstådda kopplingar mellan den enda samarbetsvilliga amerikanska producenten och unionsindustrin.
(21)
De vitryska parterna föreslog att Ryssland skulle användas som jämförbart land, eftersom den ryska stålindustrin påstås likna den i Vitryssland på grund av de gemensamma banden till före detta Sovjetunionen.
(22)
Undersökningen visade dock att värdet av naturgas inte återspeglades korrekt i tillverkningskostnaden hos den enda samarbetsvilliga producenten i Ryssland (se skäl 69). Dessutom var denna producent inte tillräckligt samarbetsvillig (se skäl 61). Därför ansågs inte Ryssland vara ett lämpligt val.
(23)
Kommissionen har även identifierat andra tredje länder som exporterar den berörda produkten till unionen. Kommissionen kontaktade 14 kända producenter i stålproducerande länder. Dessa omfattade bland annat länder som Brasilien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien, Sydafrika, Sydkorea och Taiwan.
(24)
Kommissionen såg till slut inga tecken på samarbetsvilja från producenter i Förenta staterna. Den mottog dock fullständigt ifyllda frågeformulär från producenter i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Sydafrika. Kommissionen ansåg Sydafrika vara lämpligast på grund av den sydafrikanska producentens stora inhemska försäljning.
VITRYSSLAND
1. Inledande anmärkning
(25)
Den största kända producenten i Vitryssland, OJSC Mogilev Metallurgical Works (nedan kallad Mogilev) samarbetade i undersökningen. Mogilev exporterade dock inte den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Uppgifter om sannolika exportpriser till unionen fastställdes därför på grundval av exportpriserna till andra tredjeländer, såsom anges i skäl 27.
2. Sannolik dumpning under översynsperioden
2.1 Fastställande av normalvärde
(26)
Normalvärdet för Vitryssland fastställdes per produkttyp för den likadana produkten på grundval av de inhemska försäljningspriserna till icke-närstående kunder vid normal handel i Sydafrika (nedan kallat det jämförbara landet). I det fall då det inte förekom någon försäljning av den likadana produkten vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden i Sydafrika, fastställde kommissionen ett konstruerat normalvärde genom att lägga till försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst till produktionskostnaderna för den likadana produkten.
2.2 Fastställande av det sannolika exportpriset
(27)
Under översynsperioden exporterade Mogilev inte den berörda produkten till unionen. Det sannolika exportpriset fastställdes därför på grundval av försäljningspriser till andra tredjeländer.
2.3 Jämförelse
(28)
Normalvärdet och det sannolika exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att en rättvis jämförelse skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet.
(29)
Justeringar för olikheter i transportkostnader, avdrag, rabatter och handelsnivån genomfördes där det var nödvändigt.
2.4 Sannolik dumpning under översynsperioden
(30)
På grundval av ovanstående fastställdes den sannolika dumpningsmarginalen i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen till 28,4 %.
3. Utveckling av exporten om åtgärderna upphörde att gälla
3.1 De exporterande producenternas produktionskapacitet
(31)
Produktionslinjerna för Mogilev utnyttjades både för produktion av svetsade rör och för produktion av ihåliga profiler (endast ett mindre tillverkningssteg skiljer produktionen av de två produkterna åt). Mogilev tillverkade en betydande mängd ihåliga profiler och exporterade dem bland annat till unionen, eftersom det inte finns några gällande antidumpningstullar på dessa varor. Dessutom tillverkade Mogilev svetsade rör med en diameter över 168,3 mm (nedan kallade stora rör) som inte omfattas av antidumpningstullar i unionen.
(32)
På grundval av den nuvarande produktblandningen beräknas Mogilevs outnyttjade kapacitet vara ca 20 000 ton, eller cirka 5 % av unionens förbrukning.
(33)
Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, finns det således risk för att Mogilev kommer att sälja betydande mängder svetsade rör till unionen till dumpade priser.
(34)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade Mogilev att dess faktiska outnyttjade kapacitet är betydligt lägre på grund av en flaskhals i den hydrauliska provningen. Hydraulisk provning är dock endast ett mindre moment i produktionsprocessen för den berörda produkten och en sådan flaskhals är därför relativt lätt att undanröja. Argumentet att fastställa anläggningens outnyttjade kapacitetet på grundval av flaskhalsen i utrustningen för hydraulisk provning kan därför inte godtas.
3.2 Omläggning av produktionen från andra produkter som tillverkas i samma anläggningar
(35)
Såsom anges i skäl 31 är det för närvarande mer lukrativt för Mogilev att tillverka ihåliga profiler, eftersom dessa till skillnad från svetsade rör inte omfattas av antidumpningstullar i unionen. Under översynsperioden var produktionen starkt inriktad på produkter som inte omfattas av antidumpningstullar i unionen, vilka stod för den största delen av produktsortimentet. I avsaknad av åtgärder för svetsade rör kan man förvänta sig att Mogilev kommer att tillverka en mer balanserad produktblandning, och lägga om sin produktion från produkter som för närvarande inte omfattas av åtgärder till svetsade rör.
(36)
Det finns därför en betydande risk att Mogilev åtminstone delvis kommer att lägga om produktionen från produkter som inte omfattas av antidumpningstullar till svetsade rör för unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(37)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade Mogilev att man inte omedelbart kommer att lägga om sin produktmix från ihåliga profiler till svetsade rör, eftersom man under ett antal år har sålt ihåliga profiler i mycket större omfattning än svetsade rör, och att det inte skulle finnas skäl att ändra på detta.
(38)
I detta sammanhang bör det påpekas att EU är Mogilevs största marknad för ihåliga profiler och att Mogilev för närvarande inte säljer några svetsade rör på unionsmarknaden. Mogilev lade inte fram någon bevisning för att försäljningsproportionen till EU mellan de olika produkterna inte skulle förändras om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Därför bibehålls slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla kommer Mogilev sannolikt att tillverka en mer balanserad produktmix och åtminstone delvis lägga om produktionen från ihåliga profiler till svetsade rör för unionsmarknaden.
3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft
(39)
Såsom anges i skäl 27 förekom ingen export av den berörda produkten från Vitryssland till unionen under översynsperioden. Sannolikheten för omläggning av handeln till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle därför behöva grundas på följande:
-
Rådande försäljningspriser till andra exportmarknader.
-
Rådande priser på unionsmarknaden, både de som används inom unionsindustrin och av andra importkällor.
-
Mogilevs säljbeteende för produkter som inte omfattas av antidumpningstullar.
(40)
Vid en jämförelse mellan Mogilevs genomsnittliga försäljningspris till andra länder och priserna på unionsmarknaden kan det konstateras att nivån på prisunderskridandet är stor. Jämfört med unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris varierar nivån på prisunderskridandet mellan 30 % och 50 %. Mogilevs priser är också lägre än hos andra källor till import till unionsmarknaden såsom Indien och Turkiet.
(41)
Unionsmarknadens sannolika attraktionskraft förstärks också av det faktum att Mogilev redan har befintliga försäljningskanaler som för närvarande används för försäljning av andra produkter, men som också skulle kunna användas för att sälja den berörda produkten om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(42)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla, finns det en betydande risk för omläggning av exporten till unionen till dumpade priser, eftersom unionsmarknaden är mer attraktiv i fråga om priser.
(43)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade Mogilev att den stora ökningen av dess försäljning av svetsade rör på den inhemska och den ryska marknaden under skadeundersökningsperioden inte hade beaktats på rätt sätt. I detta sammanhang bör det noteras att ökningen av försäljningsvolymen på dessa marknader har bekräftats under undersökningen. I sina kommentarer efter meddelandet av uppgifter bekräftade Mogilev även att svetsade rör säljs till priser som är lägre än rådande marknadspriser på EU-marknaden. Det faktum att försäljningsvolymen av dessa produkter har ökat med tiden både på den inhemska och på den ryska marknaden minskar eller undanröjer därför inte risken för omläggning till unionsmarknaden, på grund av de mer attraktiva priserna i EU. Mogilevs påstående avvisas därför.
4. Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning
(44)
Mot bakgrund av den outnyttjade kapaciteten i Vitryssland, risken för omläggning av produktionen från andra produkter till den berörda produkten och den attraktiva prisnivån på unionsmarknaden, kan man dra slutsatsen att det finns en risk för att den vitryska exporten av den berörda produkten till dumpade priser skulle öka om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.
KINA
1. Inledande kommentar
(45)
Såsom anges i skäl 9 erhöll kommissionen inte något svar från Kina. Eftersom ingen kinesisk exporterande producent samarbetade, grundar sig den övergripande analysen, där dumpningsberäkningen ingår, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. De kinesiska myndigheterna underrättades om kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter.
(46)
Bedömningen av risken för fortsatt eller återkommande dumpning gjordes därför med utgångspunkt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och andra informationskällor, till exempel handelsstatistik om import och export (Eurostat och kinesiska exportdata) och Metal Bulletin.
(47)
Avsaknaden av samarbete påverkade jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset på de olika produkttyperna. Det ansågs lämpligt att fastställa både normalvärdet och exportpriset på global basis, alltså på genomsnittliga värden, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
2. Sannolik dumpning under översynsperioden
2.1 Fastställande av normalvärdet
(48)
Normalvärdet för Kina fastställdes på grundval av de genomsnittliga inhemska försäljningspriserna till icke-närstående kunder vid normal handel i Sydafrika (nedan kallat det jämförbara landet).
2.2 Fastställande av det sannolika exportpriset
(49)
Eftersom de exporterande producenterna i Kina inte samarbetade, måste exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter.
(50)
Kommissionen analyserade först statistik från Eurostat. Importen från Kina av produkten var dock mycket begränsad och priserna ansågs därför inte vara representativa. Det sannolika exportpriset fastställdes därför på grundval av kinesisk handelsstatistik över export till tredjeländer.
2.3 Jämförelse
(51)
Normalvärdet och det sannolika exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att en rättvis jämförelse skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet.
(52)
Justeringar för olikheter i transportkostnader, försäkringskostnader, moms som inte återbetalas, exportkostnader, rabatter och avdrag gjordes där detta var nödvändigt.
2.4 Sannolik dumpning under översynsperioden
(53)
På grundval av ovanstående fastställdes den sannolika dumpningsmarginalen i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen till 39,3 %.
3. Utveckling av exporten om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.1 De exporterande producenternas produktionskapacitet
(54)
Eftersom ingen exporterande producent i Kina samarbetade har följande källor använts:
-
Uppgifter från sökanden.
-
Tillgängliga publikationer (t.ex. Metal Bulletin).
-
Information som samlats in i samband med den föregående undersökningen.
(55)
Den kinesiska industrin för svetsade rör är känd som den ojämförligt största marknaden i världen. Metal Bulletin har rapporterat en årsproduktion av svetsade rör på runt 35 miljoner ton för 2012. Sökanden uppskattar att produktionskapaciteten för svetsade rör i Kina uppgår till långt mer än 45 miljoner ton per år. Den totala outnyttjade kapaciteten skulle därmed överstiga 10 miljoner ton, vilket är 25 gånger mer än EU:s totala uppskattade förbrukning av svetsade rör.
(56)
Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, finns det en överhängande risk för att de exporterande producenterna i Kina kommer att sälja betydande mängder svetsade rör till unionen till dumpade priser.
3.2 Unionsmarknadens attraktionskraft
(57)
Eftersom ingen exporterande producent i Kina samarbetade, baseras slutsatserna på tillgängliga uppgifter. Risken för omläggning av handeln till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra baseras således på allmänt tillgängliga källor.
(58)
Allmänt tillgängliga källor såsom Metal Bulletin rapporterade att prisnivån i Kina ligger långt under de genomsnittliga försäljningspriserna för unionsindustrin på 848 euro/ton och de genomsnittliga priserna på import till unionen från större exporterande länder som Indien och Turkiet. Jämfört med unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris varierar nivån på prisunderskridandet mellan 30 % och 50 %. Det visar tydligt unionsmarknadens attraktionskraft och kinesernas förmåga att konkurrera med priserna om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(59)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det på grund den stora prisskillnaden som nämns ovan finns en betydande risk för omläggning av handeln från billigare tredjeländer till den mer lukrativa EU-marknaden om åtgärderna skulle upphävas.
4. Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning
(60)
Mot bakgrund av den outnyttjade kapaciteten i Kina och den attraktiva prisnivån på unionsmarknaden kan man dra slutsatsen att det finns en betydande risk för att den kinesiska exporten till dumpade priser av den berörda produkten skulle öka om de gällande åtgärderna skulle upphöra.
LÄNDER MED MARKNADSEKONOMI
RYSSLAND
1. Inledande kommentar
(61)
Två ryska exporterande producenter som svarar för ca 75 % av den ryska produktionen och som lämnade in svar på stickprovsfrågeformuläret meddelade senare kommissionen att de inte hade för avsikt att besvara den exporterande producentens frågeformulär. Endast en liten producent med ingen export alls till unionen och obetydlig export till andra länder visade sig samarbetsvillig i undersökningen genom att besvara frågeformuläret och godta ett kontrollbesök. Eftersom nästan ingen rysk exporterande producent samarbetade, grundar sig den övergripande analysen, där dumpningsberäkningen ingår, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. De ryska exporterande producenter som inte samarbetade och de ryska myndigheterna underrättades om kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och att grunda sina slutsatser på tillgängliga uppgifter.
(62)
Bedömningen av risken för fortsatt eller återkommande dumpning gjordes därför med utgångspunkt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och andra informationskällor, till exempel Eurostat, ryska exportdata och Metal Bulletin.
(63)
Den betydande bristen på samarbete påverkade jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset på de olika typerna av den berörda produkten. Det ansågs lämpligt att fastställa både normalvärdet och exportpriset på global basis, alltså på genomsnittliga värden, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(64)
Kommissionen konstaterade att statistik från Eurostat visade att det förekom viss import av den berörda produkten från Ryssland. Det visade sig dock att det inte rörde sig om särskilt stora mängder och därför ansågs priserna på denna import inte vara representativa. Uppgifter om sannolika exportpriser till unionen fastställdes därför på grundval av exportpriserna till andra tredjeländer, såsom anges i skäl 73.
2. Sannolik dumpning under översynsperioden
2.1 Fastställande av normalvärdet
(65)
Såsom anges i skäl 61 tvingade den bristande samarbetsviljan från de exporterande producenterna i Ryssland kommissionen att använda tillgängliga uppgifter för att fastställa normalvärdet. Således användes uppgifterna från den samarbetsvilliga ryska producenten.
(66)
Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.2 första meningen i grundförordningen. Först fastställdes det om den sammanlagda inhemska försäljningen av den likadana produkten under översynsperioden var representativ i förhållande till den ryska exportförsäljningen till tredjeländer. Den inhemska försäljningen befanns vara representativ om försäljningsvolymen för den likadana produkten motsvarade minst 5 % av Rysslands exportförsäljning till tredjeländer.
(67)
Kommissionen undersökte därefter om den likadana produkten såldes vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning av den berörda produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden.
(68)
För att undersöka om försäljningen skett vid normal handel beaktades den genomsnittliga produktionskostnaden. När det gäller produktionskostnaderna, och särskilt energikostnaderna avseende gas, undersöktes om de gaspriser som den enda exporterande producenten betalade på ett rimligt sätt återspeglade kostnaderna för produktionen och distributionen av gas.
(69)
Man fann att det inhemska gaspris som de exporterande producenterna betalade var ungefär 30 % av exportpriset på naturgas från Ryssland. Alla tillgängliga uppgifter tyder på att de inhemska gaspriserna i Ryssland är reglerade priser som ligger långt under de marknadspriser som betalas för rysk naturgas på icke-reglerade exportmarknader. Eftersom gaskostnaderna inte på ett rimligt sätt avspeglades i den exporterande producentens bokföring, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen, justerades de i enlighet med detta. Eftersom det inte fanns några ryska inhemska gaspriser som var tillräckligt representativa och inte snedvridna, blev det enligt artikel 2.5 i grundförordningen nödvändigt att grunda justeringen på uppgifter hämtade från andra representativa marknader. Det justerade priset baserades på det genomsnittliga exportpriset på rysk gas vid gränsen mellan Tyskland och Tjeckien (Waidhaus), med avdrag för lokala distributionskostnader. Waidhaus är den viktigaste leveranspunkten för rysk försäljning av gas till EU, som både är den största marknaden för rysk gas och har priser som på ett rimligt sätt avspeglar kostnaderna. Den kan därför anses vara en representativ marknad i den mening som avses i artikel 2.5 i grundförordningen.
(70)
Följaktligen använde kommissionen den genomsnittliga tillverkningskostnaden efter justeringen för gaskostnaden för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel.
(71)
Normalvärdet fastställdes således som det genomsnittliga priset för den lönsamma inhemska försäljningen under översynsperioden, eftersom volymen av lönsam försäljning utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen.
2.2 Fastställande av det sannolika exportpriset
(72)
Den bristande samarbetsviljan från de exporterande producenterna i Ryssland tvingade kommissionen att använda tillgängliga uppgifter för att fastställa normalvärdet. Uppgifterna från den enda samarbetsvilliga ryska producenten kunde inte användas, eftersom denna producent inte exporterade den berörda produkten till EU och endast exporterade obetydliga kvantiteter till andra tredjeländer.
(73)
Av denna anledning och eftersom exporten från Ryssland till unionen var obetydlig, fastställdes det sannolika exportpriset på grundval av rysk exportstatistik, baserat på exporten till andra tredjeländer. Export till andra tredjeländer skedde i betydande kvantiteter.
(74)
Eftersom den enda samarbetsvilliga ryska producenten endast tillverkade så kallade ”svarta rör” (dvs. icke-galvaniserade rör), användes endast uppgifterna om svarta rör för att fastställa exportpriset. Enligt rysk exportstatistik avser en överväldigande majoritet av den ryska exporten också svarta rör.
(75)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade den enda samarbetsvilliga ryska producenten att företagets exportpriser borde ha använts eftersom de svarar för mer än 10 % av företagets sammanlagda försäljning. Denna försäljning utgör dock mindre än 2 % av den totala exporten enligt rysk exportstatistik. Därför bibehålls slutsatsen att denna producents exportpriser inte kan användas på grund av den obetydliga kvantiteten.
2.3 Jämförelse
(76)
Normalvärdet och det sannolika exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att en rättvis jämförelse skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet.
(77)
Justeringar för olikheter i transportkostnader gjordes i tillämpliga fall.
2.4 Sannolik dumpning under översynsperioden
(78)
På grundval av ovanstående fastställdes den sannolika dumpningsmarginalen i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen till 38,7 %.
3. Utveckling av exporten om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.1 De exporterande producenternas produktionskapacitet
(79)
Sökanden uppskattar att den outnyttjade kapaciteten för den berörda produkten i Ryssland överstiger den totala förbrukningen på EU-marknaden. Sökanden grundade sin uppskattning på uppgifter i Metal Expert. Sökanden har dessutom utgått från ett kapacitetsutnyttjande på 56 %, vilket bekräftas av de uppgifter som lämnats av den samarbetsvilliga exporterande producenten.
(80)
Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, finns det en överhängande risk för att de exporterande producenterna i Ryssland kommer att sälja betydande mängder svetsade rör till unionen till dumpade priser.
(81)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade de icke-samarbetsvilliga ryska producenter som avses i skäl 61 att kommissionen hade bortsett från information som dessa lämnat om den påstådda attraktionskraften hos andra marknader, inklusive den ryska, och om den outnyttjade kapaciteten i Ryssland.
(82)
I detta sammanhang bör det påpekas att uppgifterna om outnyttjad kapacitet gällde ett större produktutbud, inklusive rör med stor diameter och ihåliga profiler. Denna information är därför mindre relevant än de upplysningar som har lämnats av sökanden. Även om man utgår från ett kapacitetsutnyttjande på 60-70 % så som de ryska producenterna hävdade, skulle den outnyttjade kapaciteten stå för merparten av förbrukningen på EU-marknaden.
(83)
När det gäller de uppgifter som de icke-samarbetsvilliga ryska producenterna lämnat om den påstådda attraktionskraften hos andra marknader, inklusive den ryska, ska det först konstateras att dessa uppgifter inte kunde kontrolleras på grund av bristande samarbete. För det andra strider dessa uppgifter mot de uppgifter som inhämtats under undersökningen, så som beskrivs i skälen 84-86, och som bygger på officiell rysk exportstatistik och inte har ifrågasatts av de två icke-samarbetsvilliga ryska producenterna.
3.2 Unionsmarknadens attraktionskraft
(84)
Enligt rysk handelsstatistik ligger de genomsnittliga ryska exportpriserna på 647 euro/ton långt under unionens genomsnittliga försäljningspris på 848 euro/ton och är i linje med de genomsnittliga importpriserna från större exporterande länder som Indien och Turkiet.
(85)
Enligt samma handelsstatistik säljs 33 % av den totala ryska exporten till Azerbajdzjan, Rysslands viktigaste exportmarknad. Försäljningspriset till Azerbajdzjan är 586 euro/ton, och således betydligt lägre än unionsindustrins försäljningspris på 848 euro/ton, och även lägre än priserna hos andra viktiga exportörer till EU som Indien eller Turkiet. Dessutom motsvarar den ryska exporten till Azerbajdzjan cirka 15 % av EU:s förbrukning. Det finns således en risk för att exporten kommer att ledas om till EU om åtgärderna skulle upphävas.
(86)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det finns en betydande risk för omläggning av handeln till EU-marknaden om åtgärderna skulle upphävas.
4. Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning
(87)
Mot bakgrund av den outnyttjade kapaciteten i Ryssland och den attraktiva prisnivån på unionsmarknaden kan man dra slutsatsen att det finns en risk för att den ryska exporten till dumpade priser av den berörda produkten skulle öka om de gällande åtgärderna skulle upphöra.
(88)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade de berörda parterna att det skulle vara diskriminering att bibehålla de gällande åtgärderna mot Ryssland och samtidigt upphäva de gällande åtgärderna mot Ukraina (se nedan), eftersom den outnyttjade kapaciteten i Ryssland och Ukraina uppgavs vara den samma.
(89)
Detta påstående stöds inte av undersökningsresultaten, som visade en betydande outnyttjad kapacitet i Ryssland som motsvarar åtminstone merparten av förbrukningen på EU-marknaden. I Ukraina däremot fastställdes det att den tillgängliga outnyttjade kapaciteten för export till alla länder är begränsad. På grund av denna stora skillnad i outnyttjad kapacitet, avvisas därför påståendet om diskriminering.
UKRAINA
1. Inledande kommentar
(90)
Endast en ukrainsk exporterande producent, Interpipe Group (nedan kallad Interpipe) var samarbetsvillig under undersökningen. Interpipe står för en stor del av Ukrainas produktion och för nästan hela den mycket begränsade ukrainska exporten till unionen. Det finns minst fyra kända ukrainska producenter som inte samarbetade, men enligt handelsstatistik är deras export till EU obetydlig.
(91)
Mot bakgrund av den obetydliga exporten från Ukraina till unionen, fastställdes det sannolika exportpriset på grundval av Interpipes försäljningspriser till andra tredjeländer så som beskrivs i skäl 17.
2. Sannolik dumpning under översynsperioden
2.1 Fastställande av normalvärdet
(92)
Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den enda samarbetande exporterande producenten, Interpipe, var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen till oberoende kunder på hemmamarknaden av den likadana produkten utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till andra tredjeländer under översynsperioden. Det konstaterades att Interpipes sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.
(93)
Därefter identifierades produkttyper som sålts på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export av Interpipe.
(94)
Kommissionen undersökte därefter om Interpipes försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som såldes på export var representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportvolymen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen fastställde att försäljningen av de flesta av produkttyperna skedde i representativa mängder.
(95)
Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under översynsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för beräkningen av normalvärdet enligt artikel 2.4 i grundförordningen.
(96)
Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om
a)
försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och
b)
det viktade genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet.
(97)
I detta fall är normalvärdet det viktade genomsnittet av priserna för all inhemsk försäljning av produkttypen under översynsperioden.
(98)
Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp för endast den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under översynsperioden, om
a)
volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller
b)
det viktade genomsnittliga priset på denna produkttyp är lägre än produktionskostnaden per enhet.
(99)
Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att normalvärdet beräknades som ett viktat genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden eller ett viktat genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen beroende på produkttyp.
(100)
Om ingen försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.
(101)
Normalvärdet beräknades genom att man till produktionskostnaden för Interpipes likadana produkt under översynsperiod lade till
-
Interpipes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader vid försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden, och
-
Interpipes vinst vid försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.
2.2 Fastställande av det sannolika exportpriset
(102)
Eftersom det inte förekom någon betydande export från Ukraina till unionen, fastställdes det sannolika exportpriset på grundval av Interpipes priser på försäljning till andra tredjeländer (se skäl 17), vilken förekom i betydande mängder.
(103)
All Interpipes försäljning skedde direkt till icke-närstående kunder i tredjeländer. Försäljningspriset fastställdes därför på grundval av de priser som betalats eller ska betalas av dessa oberoende kunder.
2.3 Jämförelse
(104)
Normalvärdet och det sannolika exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen togs hänsyn till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet för att en rättvis jämförelse skulle kunna göras.
(105)
Justeringar för olikheter i transport- och kreditkostnader gjordes i tillämpliga fall.
2.4 Sannolik dumpning under översynsperioden
(106)
På grundval av ovanstående fastställdes den sannolika dumpningsmarginalen i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen till 16 %.
(107)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att kommissionen hade fastställt nivån för fortsatt dumpning till 16 % när det gäller Ukraina. Detta påstående är dock ogrundat och verkar bero på ett missförstånd. Såsom anges i skäl 17 exporterade alla länder, inklusive Ukraina, obetydliga mängder av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Inga rimliga slutsatser kan därför dras av dessa kvantiteter och ingen fortsatt dumpning fastställdes för Ukraina. Påståendet avvisas därför.
3. Utveckling av exporten om åtgärderna skulle upphöra att gälla
De exporterande producenternas produktionskapacitet
(108)
I den föregående undersökningen fastställde kommissionen att produktionskapaciteten i Ukraina översteg 400 000 ton per år. Sedan denna undersökning genomfördes har två av de kända producenterna lagt ned tillverkningen av svetsade rör, nämligen Lugansk Tube Plant och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, en av de anläggningar som tillhör Interpipe Group. Eftersom det inte har skett någon bekräftad ökning av produktionskapaciteten i Ukraina sedan dess, är den nuvarande kapaciteten betydligt lägre än i den föregående undersökningen.
(109)
Vad gäller det kapacitetsutnyttjande som avses i skäl 108, arbetade Interpipe med nästan fullt kapacitetsutnyttjande under översynsperioden, om man beaktar anläggningarnas tekniska begränsningar.
(110)
En annan viktig aspekt är de ukrainska anläggningarnas geografiska läge. De befinner sig främst i östra Ukraina och påverkas antingen direkt eller indirekt av det aktuella säkerhetsläget i denna del av landet. Därför är det osäkert i vilken utsträckning dessa företag till fullo kan utveckla sin produktionskapacitet.
(111)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att en inte oväsentlig del av Ukrainas produktion är belägen utanför det område som påverkas av den aktuella säkerhetssituationen. Det bör dock påpekas att även företag utanför detta område påverkas indirekt av säkerhetssituationen, till exempel genom brist på råvaror. Därför dras slutsatsen att de flesta ukrainska anläggningar påverkas antingen direkt eller indirekt av den aktuella säkerhetssituationen. Påståendet avvisas därför.
(112)
Med hänsyn till den speciella situation som rått i Ukraina efter slutet av översynsperioden kan man samtidigt förvänta sig att byggbranschen kommer att absorbera extra kapacitet på den inhemska marknaden när säkerhetssituationen normaliserats. Den likadana produkten används även för byggnads- och anläggningsarbeten, t.ex. på bärande konstruktioner, rörstängsel, skyddsanordningar och byggnadsställningar.
(113)
Med tanke på den minskade produktionskapaciteten och den väntade ökningen av den inhemska efterfrågan, dras slutsatsen att den tillgängliga outnyttjade kapaciteten för export till alla länder är begränsad.
(114)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att det finns betydande outnyttjad kapacitet i Ukraina. Dessa påståenden understöddes inte av faktisk bevisning och avvisades därför.
(115)
Berörda parter hävdade dessutom att Interpipe tillkännagett att de kommer att öka sin export till EU med cirka 60 %, vilket motsäger argumentet om den begränsade outnyttjade kapacitet som är tillgänglig för export i Ukraina. Detta argument kan emellertid inte godtas. Interpipes tillkännagivande gällde företaget i allmänhet och inte specifikt den berörda produkten. Även om det hade varit relevant för den berörda produkten, skulle den betydande ökningen på ca 60 % endast leda till en marknadsandel i EU på cirka 0,5 %, vilken fortfarande anses vara obetydlig. Detta argument strider därför inte mot slutsatsen att den tillgängliga outnyttjade kapaciteten för export till alla länder är begränsad.
(116)
Samma berörda parter hävdade att den outnyttjade kapaciteten inte bör ingå i dumpningsanalysen, eftersom kapacitetsutnyttjandet inte anses vara en relevant skadeindikator i skadeanalysen såsom anges i skäl 139.
(117)
Detta påstående kan inte godtas. Syftet med dessa två bedömningar är olika. I skadeanalysen bedömer man om ett lågt kapacitetsutnyttjande kan betraktas som ett tecken på skada för unionsindustrin, något som inte nödvändigtvis är fallet när den återstående kapaciteten kan användas för tillverkning av andra produkter. Dumpningsanalysen är inriktad på den outnyttjade kapaciteten i sig, det vill säga en vilande kapacitet som inte används för framställning av några produkter och därför enkelt kan användas för produktion av den berörda produkten.
4. Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning
(118)
Mot bakgrund av den begränsade outnyttjade kapaciteten i Ukraina och den begränsade risken för omläggning av dumpad export, kan man dra slutsatsen att det inte finns någon risk för att den ukrainska exporten till dumpade priser av den berörda produkten skulle öka avsevärt om de gällande åtgärderna skulle upphöra. Det är därför inte sannolikt att ett upphörande av antidumpningsåtgärderna mot Ukraina kommer att leda till återkommande dumpning i betydande kvantiteter i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(119)
Under översynsperioden producerades den likadana produkten av omkring 20 unionsproducenter. Produktionen från dessa producenter (fastställd på grundval av information som samlats in från samarbetsvilliga producenter och på uppgifterna i begäran om översyn för de övriga unionsproducenterna) anses därför utgöra unionens sammanlagda tillverkning. Alla dessa producenter utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(120)
Såsom förklaras ovan i skäl 11 gjordes ett urval på grund av det stora antalet unionsproducenter. Vid skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på följande två nivåer:
-
De makroekonomiska faktorerna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, genomsnittliga enhetspriser och dumpningsmarginalernas storlek samt återhämtning från effekterna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionsproduktionen, på grundval av information som samlades in från samarbetsvilliga producenter. För övriga unionsproducenter gjordes en uppskattning som byggde på uppgifterna i begäran om översyn.
-
De mikroekonomiska faktorerna (lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) analyserades för de unionsproducenter som ingick i urvalet och på grundval av uppgifter från dem.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukningen i unionen
(121)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen av unionsindustrins egen produktion avsedd för unionsmarknaden och importvolymerna till unionsmarknaden enligt uppgifter från Eurostat.
(122)
Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i EU med 28 %. Den sjönk med 6 % år 2011, med 8 procentenheter 2012 och med ytterligare 10 under översynsperioden. Den nedåtgående trenden kan delvis förklaras av att det skett en teknisk substitution, eftersom det för vattenledningar finns en tendens att ersätta stålrör med alternativa produkter som koppar, plast eller rostfritt stål.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Total förbrukning i EU (ton)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att förbrukningen i EU uppskattades alltför lågt. Dessa parter har dock inte kunnat lägga fram någon pålitlig bevisning till stöd för sina påståenden, vilka därför inte kan godtas.
2. Import från Vitryssland, Kina och Ryssland
(124)
Eftersom undersökningen visade att det inte finns någon sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning från Ukraina (se skälen 17 och 118) har den begränsade importen från detta land inte undersökts tillsammans med importen från de andra berörda länderna i analysen nedan.
(125)
För att kunna göra en sammantagen bedömning av importen från Vitryssland, Kina och Ryssland, undersöktes varje lands situation mot bakgrund av de villkor som anges i artikel 3.4 i grundförordningen.
(126)
Med hänsyn till kvantiteterna och dumpningsmarginalerna och på grund av den obetydliga importen under översynsperioden genomförde kommissionen en framtidsanalys av de sannolika exportvolymerna och dumpningsmarginalerna för varje land om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Analysen visade att volymerna sannolikt skulle öka till nivåer över dem som nåddes under översynsperioden och definitivt överstiga den försumbara nivån, om åtgärderna skulle upphävas (se skälen 33, 56 och 80). Kommissionen fastställde att de sannolika dumpningsmarginalerna skulle vara betydande om åtgärderna skulle upphävas (se skälen 30, 53 och 78).
(127)
När det gäller det genomsnittliga importpriset, kan de obetydliga exportkvantiteterna inte användas för att dra några definitiva slutsatser.
(128)
Undersökningen visade dock också att de berörda aktörerna hade liknande konkurrensvillkor. Undersökningen visade att den berörda produkt som importerats från Vitryssland, Kina och Ryssland och den likadana produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin var likadana i fråga om samtliga väsentliga fysiska och tekniska egenskaper.
(129)
Mot denna bakgrund uppfylldes kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen när det gäller Vitryssland, Kina och Ryssland. Importen från dessa tre länder bedömdes därför sammantaget.
a) Volym
(130)
Volymen på importen av den berörda produkten från Vitryssland, Kina och Ryssland till unionen minskade med 60 % från cirka 7 000 ton under 2010 till cirka 2 900 ton under översynsperioden. Den ökade först med 31 % under 2011 innan den åter minskade med 62 procentenheter 2012 och ytterligare 28 procentenheter under översynsperioden.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Importvolym från Vitryssland
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Marknadsandel för importen från Vitryssland
0 %
0 %
0 %
0 %
Pris på importen från Vitryssland (euro/ton)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Importvolym från Kina
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Marknadsandel för importen från Kina
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Pris på importen från Kina (euro/ton)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Importvolym från Ryssland
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Marknadsandel för importen från Ryssland
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Priset på importen från Ryssland (euro/ton)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Importvolym från de berörda länderna
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Marknadsandel för importen från de berörda länderna
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Pris på importen från de berörda länderna (euro/ton)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Källa: Comext.
b) Marknadsandel
(131)
Marknadsandelen för exportörerna från Vitryssland, Kina och Ryssland på unionsmarknaden minskade från 1,3 % 2010 till 0,7 % under översynsperioden. Närmare bestämt ökade marknadsandelen från 1,3 % år 2010 till 1,8 % år 2011, innan den åter minskade till 1,1 % år 2012 och till 0,7 % under översynsperioden.
c) Priser
i) Prisutveckling
(132)
Mellan 2010 och översynsperioden sjönk det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten med ursprung i Vitryssland, Kina och Ryssland med 11 %, från 488 euro/ton 2010 till 528 euro/ton under översynsperioden. Närmare bestämt ökade priset med 9 % år 2011 och med 12 % år 2012, innan det minskade med 10 % under översynsperioden.
ii) Prisunderskridande
(133)
Den mycket begränsade försäljningen av den berörda produkten från Kina och Ryssland till unionen under översynsperioden kan inte användas som underlag för en meningsfull slutsats. Därför gjordes en jämförelse mellan priserna för den likadana produkten som tillverkas och säljs av unionsindustrin och priserna för den undersökta produkten som tillverkas i Vitryssland, Kina och Ryssland och säljs till resten av världen. Jämförelsen visade att prisunderskridandet var betydande.
3. Import från andra tredjeländer
2010
2011
2012
Översynsperioden
Importvolym från Indien
25 720
48 704
58 619
53 007
Marknadsandel för importen från Indien
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Importvolym från Turkiet
83 654
83 753
98 742
69 757
Marknadsandel för importen från Turkiet
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Importvolym från Ukraina
956
573
944
1 147
Marknadsandel för importen från Ukraina
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Importvolym från andra tredjeländer
34 948
42 714
38 518
30 374
Marknadsandel för importen från andra tredjeländer
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Importen från Turkiet och Indien ökade under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Ukraina låg kvar på en mycket låg nivå. Marknadsandelen för import från andra tredjeländer förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden.
(135)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade berörda parter att unionsindustrins förlust av marknadsandelen på 12 % nästan helt har absorberats av den ökande marknadsandelen för Indien och Turkiet tillsammans, och att lågprisimporten från Indien och Turkiet troligen är den viktigaste orsaken till unionsindustrins sårbara situation. I detta sammanhang bör det påpekas att syftet med den aktuella undersökningen är att undersöka huruvida ett upphävande av antidumpningsåtgärderna mot de tre länder för vilka en sannolikhet för återkommande dumpning har fastställts sannolikt kommer att leda till återkommande skada för unionsindustrin. Under undersökningen bekräftades det att det fanns ett betydande prisunderskridande vad gäller försäljning av produkter från Vitryssland, Kina och Ryssland till resten av världen. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, skulle den dumpade exporten från dessa länder till EU sannolikt återkomma, vilket sannolikt skulle leda till skada för EU-industrin. Det faktum att importen från Turkiet och Indien kan ha ökat under skadeundersökningsperioden påverkar inte denna bedömning om sannolikheten för återkommande dumpning och skada.
4. Unionsindustrins situation
(136)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
4.1 Makroekonomiska faktorer
a) Produktion
(137)
Från en nivå på cirka 437 000 ton 2010 minskade unionsindustrins produktion med 37 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt sjönk den med 14 % 2011, med 19 procentenheter 2012 och med ytterligare 4 under översynsperioden. Den minskade produktionen berodde på en minskning av förbrukningen, men blev mer uttalad på grund av ökad import från Indien och Turkiet.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktion (ton)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(138)
Produktionskapaciteten var mer än 1 700 000 ton under 2010, men minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen berodde på att några unionsproducenter har minskat antalet dagliga produktionsskift.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktionskapacitet (ton)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Kapacitetsutnyttjande
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Källa: Undersökning.
(139)
Kapacitetsutnyttjandet var 25 % under 2010. Det minskade till 23 % 2011, till 22 % år 2012 och till 19 % under översynsperioden. Det låga kapacitetsutnyttjandet beror främst på att produkter som inte ingår i undersökningen (främst ihåliga profiler) kan tillverkas med samma utrustning som används för svetsade rör. Kapacitetsutnyttjandet är därför inte nödvändigtvis en lämplig indikator på skada för just denna industri.
c) Försäljningsvolym
(140)
Unionsindustrins försäljning av den egna tillverkningen till icke-närstående kunder i EU sjönk med 16 % år 2011, med 21 procentenheter 2012 och med ytterligare 3 procentenheter under översynsperioden. Sammantaget minskade försäljningen med cirka 40 % mellan 2010 och översynsperioden. Detta berodde på den minskade förbrukningen och på ökningen av importen från Indien och Turkiet.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Försäljning i EU till icke-närstående kunder (i ton)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Källa: Undersökning.
d) Marknadsandel
(141)
Unionsindustrins marknadsandel var 73 % år 2010. Den minskade till 65 % år 2011 och vidare till 56 % år 2012, men ökade sedan till 61 % under översynsperioden. Sammantaget ökade unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden med 12 procentenheter.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Unionsindustrins marknadsandel
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Källa: Undersökning.
e) Tillväxt
(142)
Mellan 2010 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 28 %, minskade försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i EU med 40 %. Detta ledde till att unionsindustrin tappade 12 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin hade således ingen tillväxt under skadeundersökningsperioden.
f) Sysselsättning
(143)
Antalet anställda i unionsindustrin sjönk med 13 % år 2011, med 27 procentenheter 2012 och med ytterligare 3 procentenheter under översynsperioden. Sammantaget minskade sysselsättningen i unionsindustrin med 43 % under skadeundersökningsperioden, dvs. från cirka 1 600 personer till cirka 1 000 personer.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Sysselsättning (personer)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Källa: Undersökning.
g) Produktivitet
(144)
Produktiviteten hos de anställda i unionsindustrin, mätt som produktion (i ton) per sysselsatt person och år, var ursprungligen 264 ton per anställd och minskade till en början med 2 % år 2011. Den ökade därefter med 14 procentenheter 2012 och förblev stabil under undersökningsperioden. Unionsindustrins produktivitet ökade med sammanlagt 12 % under skadeundersökningsperioden.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Produktivitet (ton per anställd)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Källa: Undersökning.
h) Faktorer som påverkar försäljningspriserna
(145)
Unionsindustrins enhetspriser på försäljning till icke-närstående kunder ökade med 5 % år 2011 och med 1 procentenhet 2012, men minskade med 4 procentenheter under översynsperioden. Sammantaget ökade dessa priser med 2 % under skadeundersökningsperioden, från en nivå på 833 euro/ton till 848 euro/ton under översynsperioden.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Enhetspris på EU-marknaden (euro/ton)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Källa: Undersökning.
i) Dumpningsmarginalens storlek
(146)
I undersökningen fastställdes det att det för Vitryssland, Kina och Ryssland finns sannolikhet för återkommande dumpning med betydande marginaler, vilkas storlek inte kan anses vara obetydlig.
(147)
Så som anges ovan har kommissionen inte konstaterat sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning när det gäller Ukraina.
j) Återhämtning från tidigare dumpning
(148)
De makroekonomiska indikatorer som granskas ovan visar att unionsindustrins situation fortfarande är mycket sårbar och utsatt, även om antidumpningsåtgärderna delvis har fått avsett resultat genom att den skada som unionsproducenterna lidit har kunnat undanröjas. Under skadeundersökningsperioden minskade produktionsvolymen med 37 %, försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i EU med 40 % och sysselsättningen med 43 %. Dessutom minskade unionsindustrins marknadsandel på EU-marknaden från 73 % år 2010 till 61 % under översynsperioden. Någon egentlig återhämtning från tidigare dumpning kunde således inte konstateras och unionsindustrin anses fortfarande vara mycket sårbar för de skadliga effekterna av en eventuell dumpad import på unionsmarknaden.
4.2 Mikroekonomiska faktorer
a) Lager
(149)
Nivån på de utgående lagren hos de unionsproducenter som ingick i urvalet var nästan oförändrad fram till 2011. Den ökade med 14 procentenheter 2012 och minskade sedan med 10 under översynsperioden. Nivån på lagren var således 5 % högre under översynsperioden än under 2010.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Utgående lager (ton)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Källa: Undersökning.
b) Löner
(150)
Under skadeundersökningsperioden minskade arbetskraftskostnaderna med 29 %. Närmare bestämt sjönk de med 2 % år 2011, med 15 procentenheter 2012 och med ytterligare 12 under översynsperioden. Den sammantagna minskningen under skadeundersökningsperioden hör ihop med den minskade sysselsättningen.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Årlig arbetskraftskostnad (i euro)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Källa: Undersökning.
(151)
Under skadeundersökningsperioden ökade arbetskostnaderna per anställd med 25 %. Denna situation är sannolikt tillfällig, eftersom det uppstod uppsägningskostnader i samband med den stora minskningen av anställda.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Årliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Lönsamhet och räntabilitet
(152)
Under skadeundersökningsperioden förbättrades lönsamheten för de utvalda unionsproducenternas försäljning på EU-marknaden, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, från en förlust på mer än 7 % under 2010 till en vinst på nästan 1 % under översynsperioden. Närmare bestämt minskade de utvalda unionsproducenternas förlust från 7,3 % år 2010 till 5 % år 2011 och till 0,6 % år 2012, innan lönsamheten ökade något med 0,8 % under översynsperioden.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Lönsamhet i EU (% av nettoförsäljningen)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Räntabilitet (vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Källa: Undersökning.
(153)
Den ökade lönsamheten beror på att försäljningspriserna ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaderna (i huvudsak varmvalsade ringar eller rullar som står för mer än 60 % av produktionskostnaderna) minskade med 6 % under samma period, samtidigt som de årliga arbetskraftskostnaderna sjönk kraftigt. De unionsproducenter som ingick i urvalet har således successivt kunnat tillämpa lönsamma priser för sina kunder på EU-marknaden.
(154)
Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen. Den förbättrades från en förlust på 19,2 % under 2010 till en förlust på 11,8 % under 2011 och ytterligare till en vinst på 0,5 % under 2012 och en vinst på 4,3 % under översynsperioden.
d) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(155)
Kassaflödet (netto) från rörelsen låg på cirka - 44 miljoner euro 2010. Det ökade till cirka - 7 miljoner euro 2011, till cirka 17 miljoner euro 2012 och till omkring 20 miljoner euro under översynsperioden. Inga av de utvalda unionsproducenterna uppgav sig ha svårigheter att anskaffa kapital. Förbättringen beror på att produktions- och arbetskraftskostnaderna minskat och att priserna ökat något.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Kassaflöde (eget varumärke och detaljhandelns varumärken) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Källa: Undersökning.
e) Investeringar
(156)
De utvalda unionsproducenternas årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten minskade med 34 % år 2011, ökade sedan med 90 procentenheter 2012 och minskade slutligen med 59 procentenheter under översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna med 3 %. Investeringarna var avsedda för underhåll och förnyelse av befintlig utrustning, inte för att öka produktionskapaciteten.
2010
2011
2012
Översynsperioden
Nettoinvesteringar (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Källa: Undersökning.
5. Slutsats beträffande skada
(157)
Ett antal indikatorer, särskilt de finansiella, har förbättrats väsentligt under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten förbättrades från en förlust på över 7 % till en vinst på 0,8 %, vilket dock fortfarande ligger under målvinsten på 5 % från den tidigare undersökningen. Räntabiliteten förbättrades från en förlust på 19 % till en vinst på mer än 4 % och nivån på kassaflödet förbättrades från - 44 miljoner euro till 20 miljoner euro. Dessa faktorer tyder på att industrin delvis lyckades återhämta sig.
(158)
Å andra sidan har vissa indikatorer utvecklats negativt mellan 2010 och översynsperioden. Produktionsvolymen minskade med 37 %, kapacitetsutnyttjandet sjönk med 25 %, försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i EU minskade med 40 %, unionsindustrins marknadsandel minskade med 12 procentenheter och sysselsättningen minskade med 43 %.
(159)
Syftet med antidumpningsåtgärderna har delvis uppnåtts genom att en del av den skada som uppstod till följd av den dumpade importen från de berörda länderna har undanröjts. Unionsindustrin har blivit lite lönsammare, men på bekostnad av sin marknadsandel på unionsmarknaden. Unionsindustrin har lyckats förbättra sin finansiella situation genom att sätta pris före volym. Det står därför klart att unionsindustrin fortfarande inte återhämtat sig fullständigt från effekterna av den tidigare dumpningen och fortfarande befinner sig i en bräcklig situation, vilket innebär att den är mycket sårbar för en eventuellt återkommande dumpad import.
(160)
Även om unionsindustrins bräckliga situation betraktades som en väsentlig skada, kan den inte tillskrivas importen från de berörda länderna. De tre berörda ländernas marknadsandel (för Ukraina fastställdes det i undersökningen att det inte finns någon sannolikhet för återkommande dumpning) utgör tillsammans mindre än 1 % av EU-marknaden. Eftersom det inte funnits något pristryck från de berörda länderna, har unionsindustrin kunnat bibehålla priserna på en nivå som är tillräckligt hög för att vara lönsam, även om den ligger betydligt under målvinsten.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN SKA ÅTERKOMMA
1. Import från Kina, Ryssland och Vitryssland
(161)
Utifrån de trender som beskrivs ovan förefaller antidumpningsåtgärderna delvis ha lett till det avsedda resultatet att eliminera den skada som unionsproducenterna lidit. Å andra sidan visar den negativa utvecklingen av ett antal skadeindikatorer att industrins situation fortfarande är mycket sårbar.
(162)
Såsom nämns ovan har exportörerna i vart och ett av de tre berörda länderna reservkapacitet för att mycket snabbt öka sin export. Med tanke på de mer lukrativa priserna på EU-marknaden jämfört med på vissa tredjelandsmarknader, är det dessutom troligt att betydande mängder som i dagsläget exporteras till dessa länder kommer att styras över till EU-marknaden om antidumpningsåtgärderna inte längre skulle tillämpas. Denna ökning av dumpad import till priser som underskrider unionsindustrins priser kommer sannolikt att öka prispressen på unionsmarknaden, vilket skulle förvärra den redan bräckliga situationen för unionsindustrin. En sådan abrupt utveckling observerades redan i den ursprungliga undersökningen, när marknadsandelen för importen från de tre länderna till EU tredubblades på bara tre och ett halvt år, dvs. från 6,2 % år 2004 till 18,7 % under översynsperioden (1 juli 2006 till 30 juni 2007). De exporterande producenterna i Kina, Vitryssland och Ryssland har alltså redan visat att de snabbt kan öka exportvolymerna till unionen.
(163)
På grundval av ovanstående kan man därför dra slutsatsen att det finns en sannolikhet för att skadan återkommer om åtgärderna skulle upphävas.
2. Import från Ukraina
(164)
Eftersom slutsatsen dragits att det inte är sannolikt att dumpningen från Ukraina fortsätter eller återkommer, krävs det här ingen närmare analys av sannolikheten för att skadan återkommer.
G. UNIONENS INTRESSE
(165)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter.
1. Unionsindustrins intresse
(166)
Undersökningen har visat att unionsindustrin fortfarande är mycket sårbar. Syftet med antidumpningsåtgärderna har delvis uppnåtts genom att en del av den skada som uppstod till följd av den dumpade importen från de berörda länderna har undanröjts. Unionsindustrin har blivit lite lönsammare, men på bekostnad av sin marknadsandel på unionsmarknaden. Unionsindustrin har lyckats förbättra sin finansiella situation genom att sätta pris före volym tack vare de gällande åtgärderna. Om åtgärderna upphör att gälla, kommer prispressen på unionsmarknaden att öka och leda till nya förluster. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att bibehålla åtgärderna.
2. Importörernas och användarnas intresse
(167)
Kommissionen kontaktade mer än 100 icke-närstående importörer och användare i unionen i syfte att försöka få till stånd ett samarbete, men ingen av dem svarade. Detta kan förklaras av att vart och ett av berörda länderna har mycket begränsade exportvolymer till unionsmarknaden. Det finns under inga omständigheter något som tyder på att importörerna eller användarna skulle drabbas oproportionerligt om åtgärderna skulle förlängas.
(168)
Mot bakgrund av vad som anförts ovan, är det därför inte sannolikt att importörernas och användarnas situation i unionen skulle påverkas väsentligt om åtgärderna skulle förlängas.
3. Risk för försörjningsbrist/konkurrens på EU-marknaden
(169)
Förbrukningen i EU minskade med 28 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till cirka 400 000 ton under översynsperioden. Unionsindustrins kapacitet har stadigt överstigit efterfrågan i EU under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på cirka 1 500 000 ton under översynsperioden. Det finns tillräcklig konkurrens mellan EU-producenterna. Dessutom är unionsindustrins kapacitetsutnyttjande endast 19 % under översynsperioden, eftersom man tillverkar olika produkter (den berörda produkten och andra produkter, t.ex. ihåliga profiler) med samma produktionsutrustning. Om efterfrågan skulle öka har unionsindustrin outnyttjad kapacitet för att kunna öka produktionen genom att ändra sin produktionsmix. Import från tredjeländer som inte omfattas av åtgärder, främst Indien och Turkiet, kan också tillgodose en del av efterfrågan.
(170)
I ljuset av ovanstående går det inte att dra slutsatsen att fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna skulle leda till ett bristande utbud eller en begränsning av konkurrensen på EU-marknaden.
4. Slutsats om unionens intresse
(171)
Utifrån ovanstående bör fortsatta åtgärder endast ha en begränsad negativ inverkan som i vilket fall inte skulle vara oproportionerlig i förhållande till den nytta unionsindustrin skulle ha av en förlängning av åtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(172)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.
(173)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Vitryssland, Folkrepubliken Kina och Ryssland bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består alltså av värdetullar av olika storlek.
(174)
När det gäller Ukraina bör åtgärderna upphävas och förfarandet avslutas, eftersom det på grundval av undersökningsresultaten inte finns någon sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning (se skälen 17 och 118).
(175)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i den här förordningens normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa tullsatser utan i stället av den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag”.
(176)
Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om den senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (5). Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
(177)
Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av svetsade rör av järn eller olegerat stål, med runt tvärsnitt och en ytterdiameter som inte överstiger 168,3 mm, med undantag för linjerör som används i olje- och gasledningar, ledningar som används för olje- eller gasborrning, precisionsrör och rör med röranslutningar lämpliga för ledning av gaser eller vätskor som används i civil luftfart, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 och ex 7306 30 77 (Taric-nummer 7306304120, 7306304920, 7306307280 och 7306307780) och med ursprung i Vitryssland, Folkrepubliken Kina och Ryssland.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:
Land
Företag
Antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Kina
Alla företag
90,6 %
-
Ryssland
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company och Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works and Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Alla övriga företag
20,5 %
A999
Vitryssland
Alla företag
38,1 %
-
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Antidumpningsförfarandet rörande import av den produkt som anges i artikel 1.1 med ursprung i Ukraina avslutas härmed.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2015.