РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 904/2014
av den 20 augusti 2014
om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 7,
efter samråd med medlemsstaterna, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 29 november 2013 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien (nedan kallat det berörda landet). Kommissionen publicerade ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
(2)
Samma dag offentliggjorde kommissionen inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen) beträffande gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärder för import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) genom ett meddelande som publicerades i Europeiska unionens officiella tidning (3).
(3)
Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som inlämnades den 16 oktober 2013 av Ajinomoto Foods Europe SAS (den klagande), den enda producenten av mononatriumglutamat i unionen, som står för 100 % av unionens totala produktion av mononatriumglutamat. Klagomålet innehöll bevis på dumpning och på materiell skada som orsakats av denna vilka ansågs vara tillräckliga för att motivera att en undersökning inleddes.
1.2 Berörda parter
(4)
I tillkännagivandet om inledande uppmanades alla berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom rådde kommissionen officiellt den klagande, de kända exporterande producenterna och de indonesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer, användare och handlare att uppmärksamma inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.
(5)
De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel.
(6)
De berörda parterna gavs även möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
a) Stickprov
(7)
På grund av det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som deltog i undersökningen samt för att det skulle vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat att begränsa antalet exporterande tillverkare och icke-närstående importörer som skulle undersökas till ett rimligt antal, genom att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen välja ut ett urval (detta kallas även stickprovsförfarande).
1. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(8)
För att besluta om huruvida stickprovsförfarande krävdes och för att, i så fall, göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(9)
Fjorton icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen och importörernas geografiska belägenhet inom unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet. Inga synpunkter lämnades.
(10)
Endast ett av de tre företag som valdes ut samarbetade därefter genom att lämna in svar på ett frågeformulär.
2. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indonesien.
(11)
För att besluta om huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och för att, i så fall, göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i Indonesien att ge sig till känna till kommissionen och lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(12)
Fyra exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Med beaktande av det lilla antalet exporterande tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes.
b) Svar på frågeformuläret och samarbete
(13)
Kommissionen skickade frågeformulär till den enda unionstillverkaren, de fyra exporterande tillverkare som ingick i urvalet och de tre icke-närstående importörer som ingick i urvalet samt till 33 identifierade användare i unionen.
(14)
Svar på frågeformuläret mottogs från den enda unionstillverkaren, från en av de tre icke-närstående importörer som ingick i urvalet, från en handlare, från tre av fyra kända exporterande tillverkare och från fem användare.
(15)
Undersökningen visade att den exporterande tillverkare som inte samarbetade var närstående en annan exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som samarbetade genom att lämna in svar på frågeformuläret.
(16)
Den samarbetande exporterande tillverkare som nämns i skäl 15 hävdade att denne inte skulle anses vara närstående den exporterande tillverkare som inte samarbetade, eftersom inget av företagen hade något inflytande över beslutsfattandet på det andra företaget. Vidare hävdade den samarbetande exporterande tillverkaren att denne inte kunde tvinga den tillverkare som inte samarbetade att besvara frågeformuläret. Vid undersökningen konstaterades att båda företagen ägdes av samma aktieägare. Därför ansågs de vara närstående i den mening som avses i artikel 143.1 d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (nedan kallad tullkodexen) (4).
(17)
En tredje samarbetande exporterande tillverkare hävdade att det fanns en annan tillverkare av den berörda produkten i Indonesien, som var en del av den koncern som nämns i skäl 16 men som inte gav sig till känna. Även om en sådan tillverkare existerar hittades vid undersökningen inga bevis, på grundval av data från Eurostat och andra tillgängliga källor, på att denna tillverkare exporterade till unionen under den aktuella perioden. Därför uppmanades inte detta företag att ge sig till känna eller lämna de uppgifter som efterfrågades i de frågeformulär som var avsedda för exporterande tillverkare. Vidare fastställdes, i enlighet med vad som anges i skäl 48, en övrig antidumpningstull för alla tillverkare i det berörda landet som inte samarbetade. Denna övriga tull är baserad på artikel 18 i grundförordningen och tillämplig för ”alla övriga företag”.
c) Kontrollbesök
(18)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse.
(19)
Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen utfördes i följande företags lokaler:
Unionstillverkare
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Frankrike
Importörer
-
Falken Trade, Olsztyn, Polen
Användare
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nederländerna
-
Unilever, Rotterdam, Nederländerna
Exporterande tillverkare i Indonesien
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonesien
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonesien
Närstående importörer i unionen
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Tyskland
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nederländerna
Närstående handlare i Hongkong
-
CJ China Limited, Hongkong
1.3 Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(20)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013 (nedan kallad undersökningsperioden, UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 april 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden) (5).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(21)
Den berörda produkten är mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (nedan kallad den berörda produkten). Mononatriumglutamat är en livsmedelstillsats som huvudsakligen används som smakförstärkare i soppor, buljonger, fisk- och kötträtter, kryddblandningar och färdiga maträtter. Det tillverkas i form av vita luktfria kristaller i olika storlekar. Mononatriumglutamat används även inom den kemiska industrin till annat än livsmedel, t.ex. rengöringsmedel.
(22)
Det tillverkas huvudsakligen genom jäsning av olika sockerkällor (majsstärkelse, tapiokastärkelse, sockerlösning, sockerrörsmelass och sockerbetsmelass).
2.2 Likadan produkt
(23)
Undersökningen visade att den berörda produkten, den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Indonesien och den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes i unionen, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper såväl som samma grundläggande användningsområden.
(24)
En berörd part hävdade att det förelåg en betydande kvalitetsskillnad mellan den mononatriumglutamat som tillverkas i Indonesien och den som tillverkas i unionen. Denne hävdade att den mononatriumglutamat som tillverkades och såldes av unionsindustrin på unionsmarknaden och mononatriumglutamaten som importerades från Indonesien på grund av kvalitetsskillnaden inte var utbytbara och därför inte skulle anses vara likadana. Detta påstående styrktes aldrig och stod i strid med undersökningens resultat, vilket inte påvisade någon kvalitetsskillnad mellan den mononatriumglutamat som tillverkats i Indonesien och den som tillverkats i unionen. Faktum är att flera användare köpte mononatriumglutamat från både unionsindustrin och från Indonesien och utnyttjade den för samma eller liknande användningsområden. Detta påstående avvisades följaktligen.
(25)
På grundval av det ovanstående anses den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på den hemmamarknaden i Indonesien och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Normalvärde
(26)
Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetande exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att var och en av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.
(27)
Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen.
(28)
Kommissionen undersökte sedan huruvida varje samarbetande exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen fastställde att försäljningen för de samarbetande exporterande tillverkarna i Indonesiens skett i representativa kvantiteter på den Indonesiska marknaden jämfört med den berörda produkt som exporterades till unionen av samma exporterande tillverkare.
(29)
Kommissionen undersökte därefter i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida den inhemska försäljningen för varje exporterande tillverkare kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(30)
Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om
1.
försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör över 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och
2.
det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är högre än produktionskostnaden per enhet.
(31)
I detta fall var alla exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden lönsam och det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden för alla produkttyper. Därför beräknades normalvärdet för alla samarbetande exporterande tillverkare som ett vägt genomsnittspris för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
3.2 Exportpris
(32)
De samarbetande exporterande tillverkarna exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag i och utanför unionen.
(33)
I fall där de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller ska betalas, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
(34)
I fall där de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom närstående företag fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar för vinst (se skäl 35) och för alla kostnader som uppgetts från importen till återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationsutgifter samt andra allmänna kostnader.
(35)
I detta avseende kunde inte de närstående företagens vinstmarginal användas eftersom den inte ansågs vara tillförlitlig. En icke-närstående importör samarbetade, men dennes lönsamhet var konfidentiell och kunde inte delges övriga tredje parter. Därför, och eftersom det inte fanns någon annan information tillgänglig, användes en vinstmarginal på 5 % för att fastställa exportpriset. Denna vinstmarginal ansågs vara rimlig eftersom den använts vid ett tidigare förfarande som rörde en annan kemisk produkt som tillverkades av en liknande industri (6).
(36)
De två samarbetande exporterande tillverkarna hävdade att exportpriserna för deras första närstående kunder var armlängdspriser, och att fastställandet av exportpriset därför borde grundas på det försäljningspris som den första närstående kunden betalade till den exporterande tillverkaren i Indonesien snarare än på ett konstruerat exportpris. De menade att deras försäljningspriser för de första närstående kunderna låg på samma nivå som priserna för icke-närstående kunder i unionen.
(37)
Vid undersökningen konstaterade man att även om prisnivåerna var lika, så var internpriserna mellan de närstående företagen inte på en nivå som gjorde det möjligt för de närstående importörerna att göra en rimlig vinst i unionen. Det kan dessutom inte uteslutas att vissa kostnader uppstått mellan de närstående företagen eller att man kompenserat korsvis för dessa via andra produkter. På grundval av detta fastslogs att internpriset inte återspeglade den berörda produktens lämpliga marknadsvärde när man jämförde med försäljningen till oberoende kunder.
(38)
Internpriset mellan de närstående företagen kan på denna grund inte anses ha fastställts enligt armlängdsprincipen och de båda påståendena avvisades. De båda exporterande tillverkarnas exportpris via närstående parter konstruerades därför i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, enligt vad som anges i skälen 34 och 35.
3.3 Jämförelse
(39)
Kommissionen jämförde normalvärdet och de samarbetande exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.
(40)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(41)
Justeringar för importavgifter, rabatter, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner och bankavgifter gjordes i samtliga fall där de visat sig påverka prisjämförbarheten.
(42)
En exporterande tillverkare exporterade mononatriumglutamat via ett närstående handelsföretag utanför unionen som sålde produkten vidare till en närstående importör i unionen, som i sin tur sålde produkten till icke-närstående kunder i unionen. För denna försäljning gjordes en justering för det pålägg som gjorts av handlaren utanför unionen i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen.
(43)
En exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för stimulansåtgärder och marknadsföringskostnader i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen. Under undersökningen kom man dock fram till att dessa kostnader inte hade direkt anknytning till enskilda försäljningstransaktioner på hemmamarknaden, och att det därför inte kunde styrkas att prisjämförbarheten påverkades av dessa kostnader. Detta påstående avvisades därför.
(44)
Två exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för fraktkostnader i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen. Fraktkostnaderna på hemmamarknaden beräknades inklusive kostnader som uppstått på grund av flytten av varorna från fabrik till lager. Dessa kostnader ansågs dock vara interna logistikkostnader och godtogs därför inte som grund för en justering av normalvärdet i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen.
(45)
En berörd part hävdade att mononatriumglutamat som säljs i unionen som livsmedelstillsats måste uppfylla vissa tröskelvärden för renhet (≥ 99 %) enligt kommissionens direktiv 2008/84/EG (7). Den berörda parten hävdade att mononatriumglutamat som exporteras till unionen ska uppfylla dessa kriterier, men att inga sådana krav var tillämpliga på den produkt som säljs på hemmamarknaden i Indonesien. Därför skulle en justering av normalvärdet för olikheter i de fysiska och kemiska egenskaperna kunna motiveras i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen.
(46)
Den aktuella berörda parten kvantifierade dock inte sitt påstående, då denne inte lämnade någon skälig uppskattning av den påstådda olikhetens marknadsvärde i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. Dessutom kunde kommissionen i jämförelsen beakta eventuella olikheter i renhetsgraden vid definitionen av produkttyper. Därför jämfördes produkttyper med samma eller liknande renhetsgrad som de som exporteras till unionsmarknaden å ena sidan och produkttyper som såldes på hemmamarknaden i Indonesien å andra sidan. Följaktligen var ingen justering befogad och påståendet måste avvisas.
3.4 Dumpningsmarginal
(47)
För de två samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(48)
För samtliga övriga exporterande tillverkare i Indonesien fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Det bör noteras att en känd exporterande tillverkare avsiktligt undvek att samarbeta vid undersökningen, enligt vad som nämns ovan i skäl 15. Därför ansågs samarbetsviljan låg. I enlighet med artikel 18.6 beslutade kommissionen att grunda den övriga dumpningsmarginalen på den högsta dumpningsmarginalsnivån för en representativ exportvolym hos en av de kontrollerade exporterande tillverkare som samarbetade fullt ut, med beaktande av ett vägt genomsnitt av den dumpningsmarginal som fastställts för den samarbetande exporterande tillverkare som var närstående en icke samarbetande exporterande tillverkare.
(49)
På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Alla övriga företag
28,4
4. SKADA
4.1 Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(50)
Den likadana produkten tillverkades av en unionstillverkare under undersökningsperioden. Denne utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(51)
Eftersom unionsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.
4.2 Förbrukningen i unionen
(52)
Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden med importen från Indonesien och andra tredjeländer, på grundval av uppgifter från Eurostat och svar på frågeformuläret.
(53)
Det anfördes att den samarbetande unionstillverkaren borde exkluderas från unionsindustrin, då denne hade anknytning till en icke samarbetande exporterande tillverkare i Indonesien, och att undersökningen borde avslutas. Den samarbetande unionstillverkaren behöver dock inte i detta fall uteslutas trots sitt förhållande till den icke samarbetande exporterande tillverkaren i Indonesien eftersom denna enda unionstillverkare samarbetade fullt ut med kommissionen vid undersökningen och genomgick en fullständig kontroll. Det faktum att den indonesiska exporterande tillverkaren inte samarbetade påverkade inte heller tillförlitligheten hos de uppgifter som inhämtades från unionstillverkaren. Därför bör argumentet avvisas.
(54)
Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:
Tabell 1
Förbrukning av mononatriumglutamat i unionen (i ton)
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Index (BÅ2010/BÅ2011 = 100)
100
87
93
98
Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.
(55)
Förbrukningen i unionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, och ökade en aning igen under BÅ2012/2013 och undersökningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 2 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 beror huvudsakligen på en minskning av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden, till följd av minskad produktion under samma period (se skäl 68). Importen låg kvar på liknande nivåer under båda åren. Den ökade förbrukningen under BÅ2012/2013 beror nästan uteslutande på en ökad import, eftersom unionsindustrins försäljning i stort sett låg kvar på samma nivå. Slutligen ökade importvolymen avsevärt under undersökningsperioden, särskilt från Indonesien, medan unionsindustrins försäljning minskade igen (se skäl 57).
4.3 Import från det berörda landet
4.3.1 Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet
(56)
Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av Eurostat och svaren på frågeformuläret. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen, som fastställs i skäl 52.
(57)
Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 2
Importvolym (ton)
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Importvolym från Indonesien (i ton)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Marknadsandel
Index
100
126
227
287
Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.
(58)
Importvolymen från Indonesien tredubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Den ökade kontinuerligt och betydligt med 182 %, från 8 638 ton under BÅ2010/2011 till 24 385 ton under undersökningsperioden.
(59)
Den motsvarande marknadsandelen tredubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 187 %, trots den generella förbrukningsminskningen (-2 %).
4.3.2 Priser för importen från det berörda landet och prisunderskridande
(60)
Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av Eurostat och svaren på frågeformuläret.
(61)
Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Indonesien utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Importpriser (EUR/ton)
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Indonesien
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.
(62)
Det genomsnittliga importpriset för mononatriumglutamat från Indonesien ökade en aning mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, innan det minskade under BÅ2012/2013 och sedan ännu mer under undersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna för mononatriumglutamat från Indonesien minskade totalt sett med 6 % under skadeundersökningsperioden.
(63)
Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra
-
det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionsindustrin krävde från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån för priset fritt fabrik, och
-
motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetande indonesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.
(64)
Enligt vad som nämns ovan i skäl 46 hävdade en exporterande tillverkare att mononatriumglutamat som säljs som livsmedelstillsats i unionen behöver uppnå vissa tröskelvärden för renhet enligt unionslagstiftningen. Denna exporterande tillverkare hävdade att inget sådant krav var tillämpligt på produkter som importerades från Indonesien och användes inom andra områden än inom livsmedel, och att en justering för kemiska eller fysiska egenskaper skulle kunna vara befogad vid jämförelse med den produkt som såldes på unionsmarknaden. Den exporterande tillverkaren kvantifierade dock inte sitt påstående. Dessutom kunde kommissionen vid jämförelsen beakta eventuella skillnader i renhetsgrad i definitionen av produkttyper. Därför jämfördes produkttyper med samma eller liknande renhetsgrad som de som exporteras till unionsmarknaden å ena sidan och produkttyper som såldes på hemmamarknaden i Indonesien å andra sidan. Följaktligen var ingen justering befogad och påståendet avvisades.
(65)
En berörd part hävdade effekten av valutornas fluktuationer borde beaktas vid beräkningen av prisunderskridandet för importen från Indonesien. Den sannolika effekten av den dumpade importen på unionsindustrins priser undersöks i huvudsak genom att man bland annat fastställer prisunderskridandet. I det aktuella fallet jämfördes de dumpade exportpriserna med unionsindustrins försäljningspriser. De exportpriser som användes för skadeberäkningarna räknades dock om till euro för att få en jämförbar grund. Användningen av valutakurser i detta fall innebär således att prisskillnaden fastställs på ett jämförbart sätt. Påståendet avvisades därför.
(66)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins omsättning under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal mellan 0 och 5 % för importen från Indonesien till unionsmarknaden.
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
4.4.1 Allmänna anmärkningar
(67)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
4.4.2 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(68)
Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 4
Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Produktionsvolym
Index
100
95
107
91
Produktionskapacitet
Index
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande
Index
100
95
107
91
Källa: Svar på frågeformuläret.
(69)
Produktionen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 men ökade mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013, för att sedan nå de lägsta nivåerna under undersökningsperioden. Undersökningen visade att fluktuationerna huvudsakligen orsakades av de nedstängningar för underhåll som unionsindustrin genomförde var 15:e månad och av dåliga väderförhållanden under vintern 2010/2011, vilket avbröt tillförseln av en av de huvudsakliga råvarorna (ammoniak). Under undersökningsperioden förlängdes nedstängningen för underhåll i ett försök att minska det stora varulagret. Totalt sett minskade produktionsvolymen med 9 % under skadeundersökningsperioden.
(70)
Produktionskapaciteten förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden.
(71)
Till följd av den minskade produktionsvolymen och den stabila produktionskapaciteten utvecklades kapacitetsutnyttjandet i enlighet med produktionsvolymen, dvs. det sjönk först under BÅ2011/2012, ökade sedan under BÅ2012/2013 och minskade igen under undersökningsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandet med 9 % under skadeundersökningsperioden, i enlighet med minskningen av produktionsvolymen.
4.4.3 Försäljningsvolym och marknadsandel
(72)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 5
Försäljningsvolym och marknadsandel
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Försäljningsvolym på unionsmarknaden
Index
100
84
85
83
Marknadsandel
Index
100
96
91
85
Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.
(73)
Unionsindustrins försäljningsvolym för mononatriumglutamat minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade mest mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, medan den under de efterföljande åren förblev relativt stabil. Försäljningsvolymens minskning ledde, tillsammans med en samtidig minskning av förbrukningen och ökning av importen från Indonesien, till att unionsindustrins marknadsandel minskade med totalt sett cirka 15 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, vilket sammanfaller med en ökad marknadsandel för indonesisk import under samma period. Mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden fortsatte unionsindustrins marknadsandel att minska stadigt, medan den indonesiska importvolymen och marknadsandelen ökade betydligt.
4.4.4 Tillväxt
(74)
Förbrukningen i unionen minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 %, vilket motsvarar en marknadsandelsförlust på 15 %.
4.4.5 Sysselsättning och produktivitet
(75)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 6
Sysselsättning och produktivitet
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Antal anställda
Index
100
103
107
108
Produktivitet (enhet per anställd)
Index
100
92
100
85
Källa: Svar på frågeformuläret.
(76)
Unionsindustrins sysselsättning ökade kontinuerligt och totalt sett med 8 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning beror huvudsakligen på att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och på att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats.
(77)
Produktiviteten minskade på grund av en kombination av ökad sysselsättning och minskad produktion, vilket tabell 4 i skäl 68 visar.
4.4.6 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(78)
Alla dumpningsmarginaler ligger väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin är betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från det berörda landet.
(79)
Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av samma produkt med ursprung i Kina. Dessa åtgärder är för närvarande föremål för en parallellt pågående översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, vilket nämns i skäl 2.
4.4.7 Priser och faktorer som påverkar priser
(80)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 7
Genomsnittliga försäljningspriser
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (EUR/ton)
Index
100
107
101
97
Tillverkningskostnad per enhet (EUR/ton)
Index
100
120
124
130
Källa: Svar på frågeformuläret.
(81)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 7 % mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men minskade sedan kontinuerligt fram till undersökningsperioden. Prisökningen mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 kan ses som en konsekvens av kostnadsökningen under samma period, även om kostnadsökningen var mer markant än prisökningen. Samtidigt ökade importen från Indonesien och utövade en betydande prispress på unionsindustrin. Som en följd av detta minskade unionsindustrins priser med 6 % mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013 och med ytterligare 4 % mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden.
(82)
Produktionskostnaden per enhet ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden. BÅ2011/2012 började en kontinuerlig ökning, huvudsakligen på grund av att kostnaderna för råvaror och arbetskraft ökade. Denna kostnad kunde inte, i enlighet med vad som anges ovan, fångas upp med hjälp av en likvärdig prisökning på grund av prispressen från dumpad import från Indonesien.
4.4.8 Arbetskraftskostnader
(83)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 8
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Genomsnittliga lönekostnader per anställd (i EUR)
Index
100
117
125
124
Källa: Svar på frågeformuläret.
(84)
Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 24 %. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att förbättra arbetstagarnas och personalens resultat, i syfte att optimera tillverkningsprocessen.
4.4.9 Lager
(85)
Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Lager
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Utgående lager
Index
100
82
164
143
Utgående lager som andel av produktionen
Index
100
86
153
156
Källa: Svar på frågeformuläret.
(86)
Totalt sett ökade det utgående lagret med 43 % under skadeundersökningsperioden. Från BÅ2010/2011 till BÅ2011/2012 minskade det utgående lagret till följd av en minskning av produktionsvolymen och en ökning av exportförsäljningsvolymen. Från BÅ2011/2012 till BÅ2012/2013 ökade lagren på grund av en ökning av produktionen medan unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden förblev nästan stabil. Från BÅ2012/2013 till undersökningsperioden minskade det utgående lagret igen, huvudsakligen på grund av ett beslut om att minska produktionen i ett försök att minska de höga lagernivåerna.
(87)
Utgående lager som andel av produktionen minskade mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012, men fördubblades nästan mellan BÅ2011/2012 och BÅ2012/2013. Det ökade ytterligare mellan BÅ2012/2013 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade det med 56 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under BÅ2012/2013 och under undersökningsperioden måste ses mot bakgrund av ökande volymer av dumpad import från Indonesien, medan unionsförsäljningen låg kvar på en nästan stabil nivå under samma period.
4.4.10 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(88)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:
Tabell 10
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)
Index
100
30
- 31
- 80
Kassaflöde (i EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investeringar (i EUR)
Index
100
182
143
197
Räntabilitet
Index
100
14
- 61
- 110
Källa: Svar på frågeformuläret.
(89)
Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012 minskade lönsamheten avsevärt, men förblev positiv. Från och med BÅ2012/2013 blev lönsamheten negativ. Den minskade ytterligare under undersökningsperioden. Totalt sett minskade lönsamheten med 180 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling berodde huvudsakligen på prispressen från den indonesiska import som kom in i unionen till dumpade priser och som gjorde det omöjligt för unionsindustrin att sätta priser i enlighet med kostnadsökningen.
(90)
Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet uppvisade samma tendens som lönsamheten, dvs. en kontinuerlig minskning under skadeundersökningsperioden med negativa resultat från och med BÅ2012/2013. Denna tendens förstärktes under undersökningsperioden. Totalt sett minskade nettokassaflödet med 119 % under skadeundersökningsperioden.
(91)
Investeringarna ökade med 97 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för underhåll och för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Trots att unionsindustrin fortfarande höll på att återhämta sig från tidigare dumpning av kinesiska exporterande tillverkare före skadeundersökningsperioden började läget att förbättras och industrin var lönsam i början av skadeundersökningsperioden fram till BÅ2011/2012. Under dessa omständigheter gjordes ett antal investeringar som inte längre kunde skjutas upp, vilket förklarar den betydande ökningen av investeringsnivåerna under BÅ2011/2012 och de efterföljande åren.
(92)
Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ från och med BÅ2012/2013, vilket återspeglar den negativa lönsamhetstendensen. Totalt sett minskade räntabiliteten med 210 % under skadeundersökningsperioden.
(93)
Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt.
4.4.11 Slutsats beträffande skada
(94)
Nästan samtliga huvudsakliga skadeindikatorer påvisade negativa tendenser. Produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet minskade med cirka 9 % och försäljningsvolymen med 17 % under skadeundersökningsperioden. I ett försök att motverka förlusterna avseende försäljningsvolym och marknadsandel minskade unionsindustrins genomsnittspriser med 3 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som produktionskostnaderna ökade med mer än 30 %. Som en följd av detta minskade lönsamheten, som var positiv i början av skadeundersökningsperioden, och blev negativ under BÅ2012/2013 samt fortsatte att minska under undersökningsperioden. Liknande negativa tendenser kunde observeras för nettokassaflöde och för räntabilitet.
(95)
Sysselsättningen ökad med 8 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen under skadeundersökningsperioden kan förklaras av att ett tidigare närstående företag integrerades 2011 och av att unionsindustrins underhållsavdelning utvidgats. Även för investeringar var tendensen positiv. Investeringarna var dock huvudsakligen kopplade till förebyggande åtgärder och säkerhetskrav och inte till någon kapacitetsökning. Dessa positiva tendenser utesluter därför inte att skada föreligger.
(96)
Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
(97)
I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade väsentlig skada för unionsindustrin. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är följande:
a)
Inverkan av import från Kina.
b)
Import från andra tredjeländer.
c)
Utvecklingen av förbrukningen i unionen.
d)
Unionsindustrins exportresultat.
e)
Unionsindustrins ineffektivitet.
f)
Finanskrisen.
g)
Investering och EU-rättsliga säkerhetskrav.
h)
Råvarukostnader och andra kostnader.
5.1 Inverkan av den dumpade importen
(98)
För att fastställa att ett orsakssamband förelåg mellan den dumpade importen av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien och den skada som unionsindustrin lidit analyserade kommissionen volymen av och prisnivåerna för importen under undersökningen samt i vilken utsträckning dessa har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(99)
Undersökningen visade att volymen av dumpad lågprisimport från Indonesien ökade med 182 %, vilket ledde till en ökning av marknadsandelen med cirka 187 % under samma period. Detta sammanföll med att unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 17 % och dess marknadsandel minskade med 15 %. Det ledde även till att marknadsandelen för total import från övriga tredjeländer minskade med 71 %.
(100)
Samtidigt minskade de indonesiska importpriserna med 8 %. Importen från Indonesien medförde en prispress på unionsmarknaden, så att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i linje med de ökande kostnaderna utan tvärtom blev tvungen att sänka sina priser under skadeundersökningsperioden. Detta ledde till att lönsamheten minskade betydligt och vände till förlust från BÅ2012/2013 och framåt, vilken sedan accelererade under undersökningsperioden.
(101)
På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att det försämrade läget för unionsindustrin sammanföll med den betydande ökningen av import till dumpade priser med ursprung i Indonesien, och att importen från Indonesien spelade en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.2 Inverkan av andra faktorer
5.2.1 Inverkan av import från Kina
(102)
Import från Kina är för närvarande föremål för antidumpningstullar. Importvolymen ökade under skadeundersökningsperioden med 65 %, och den motsvarande ökningen av marknadsandelen var 68 %. Både volymen och marknadsandelen låg dock på låga nivåer under skadeundersökningsperioden. De kinesiska priserna minskade avsevärt under skadeundersökningsperioden, med 20 %. Med beaktande av de införda antidumpningstullarna underskred de inte unionsindustrins priser.
(103)
Under dessa förhållanden kan inte importen från Kina anses ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
Tabell 11
Import från Kina
Land
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Kina
Volym (i ton)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Marknadsandel Index
100
57
136
168
Genomsnittligt pris (EUR/ton) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.
5.2.2 Import från övriga tredjeländer
(104)
Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 12
Import från övriga tredjeländer
Land
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Brasilien
Volym (i ton)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Marknadsandel Index
100
48
49
39
Genomsnittligt pris (EUR/ton)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Sydkorea
Volym (i ton)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Marknadsandel Index
100
198
79
65
Genomsnittligt pris (EUR/ton)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Volym (i ton)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Marknadsandel Index
100
121
34
14
Genomsnittligt pris (EUR/ton)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Övriga tredjeländer
Volym (i ton)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Marknadsandel Index
100
79
52
45
Genomsnittligt pris (EUR/ton)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Övriga tredjeländer totalt
Volym (i ton)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Marknadsandel Index
100
110
45
29
Genomsnittligt pris (EUR/ton)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.
(105)
Importvolymen från övriga tredjeländer minskade totalt sett från 10 268 ton under BÅ2010/2011 till 2 894 ton under undersökningsperioden, vilket är en minskning med 72 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade med 71 % under samma period. Under undersökningsperioden utgjorde marknadsandelen för övriga tredjeländers import endast cirka en fjärdedel av nivån under BÅ2010/2011. Totalt sett ökade priserna för importen från tredjeländer med 10 % under skadeundersökningsperioden.
(106)
En berörd part hävdade att den totala importen, inklusive Indonesien, har varit stabil under skadeundersökningsperioden.
(107)
Detta påstående gick i strid med den statistik som fanns tillgänglig och på vilken undersökningens resultat är grundade, i enlighet med tabell 13 nedan. Faktum är att den totala importen till unionen ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.
Tabell 13
Total import
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Total import
Volym (i ton)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Källa: Svar på frågeformuläret och Eurostat.
(108)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Indonesien och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.2.3 Utveckling av förbrukningen i unionen
(109)
Förbrukningen i unionen minskade bara en aning, med 2 %, under skadeundersökningsperioden, vilket inte förklarar den 17-procentiga minskningen av unionsindustrins försäljning eller den 15-procentiga minskningen av marknadsandelen. Därför drogs preliminärt slutsatsen att utvecklingen av förbrukningen inte bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.2.4 Unionsindustrins exportresultat
(110)
Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 14
Unionsindustrins exportresultat
BÅ2010/2011
BÅ2011/2012
BÅ2012/2013
UP
Exportvolym
Index
100
249
234
222
Genomsnittligt enhetspris
Index
100
107
101
95
Källa: Svar på frågeformuläret.
(111)
Unionsindustrins exportvolym ökade under BÅ2011/2012 och minskade sedan något under de följande åren, fram till undersökningsperioden. Den fördubblades nästan under skadeundersökningsperioden. Exportpriserna minskade samtidigt en aning (med 5 %). Den ökade exportförsäljningen vägde till viss del upp för den minskade försäljningsvolymen och marknadsandelen i unionen. Faktum är att om exportförsäljningen inte hade ökat, i en situation där dumpad import medförde en stark prispress, så skulle förlusten av stordriftsfördelar och inverkan på enhetskostnaden för unionsindustrins tillverkning ha varit ännu större. Därför kan inte unionsindustrins exportresultat ha haft negativ inverkan på den skadevållande situationen.
(112)
Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins försäljningsminskning på unionsmarknaden är en följd av dess exportförsäljning av mononatriumglutamat till ett nyligen förvärvat livsmedelsbearbetningsföretag i Turkiet. Det fanns inget som styrkte detta påstående. Vidare har undersökningen visat att unionsindustrin inte förvärvade livsmedelsbearbetningsföretaget förrän efter undersökningsperioden. Detta kan inte ha haft någon inverkan på unionsindustrins situation under undersökningsperioden. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins försäljning till sitt närstående företag i Turkiet inte brutit orsakssambandet.
5.2.5 Unionsindustrins påstådda ineffektivitet
(113)
En berörd part hävdade att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakades av ineffektivitet i unionsindustrins tillverkningsprocess. Denna berörda part angav dock inte någon specifik ineffektivitet och påståendet styrktes aldrig. Undersökningen fann inte heller någon möjlig ineffektivitet hos unionsindustrin. Påståendet avvisades därför. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins påstådda ineffektivitet inte brutit orsakssambandet.
5.2.6 Finanskrisen
(114)
En part påstod att finanskrisen ligger till grund för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Unionsmarknaden för mononatriumglutamat var dock stabil och påverkades endast marginellt av den globala finanskrisen. Om detta inte hade varit fallet och om unionsindustrins förluster faktiskt hade orsakats av den globala finanskrisen, så skulle alla andra konkurrenter på marknaden för mononatriumglutamat ha varit i samma situation. De indonesiska tillverkarna av mononatriumglutamat tycks ha kunnat öka sin försäljningsvolym på unionsmarknaden trots den globala finanskrisen. Det finns ingen anledning att anta att unionsindustrin skulle ha påverkats av den globala finanskrisen i högre grad än dess asiatiska motsvarigheter. Argumentet måste därför avvisas. På grundval av detta drogs slutsatsen att finanskrisens inverkan inte brutit orsakssambandet.
5.2.7 Investeringar och EU-rättsliga säkerhetskrav
(115)
En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakats av de betydande investeringar som var nödvändiga för att uppfylla de tillämpliga säkerhetsföreskrifterna i unionen.
(116)
Undersökningen visade dock att investeringarna med anknytning till EU:s säkerhetskrav var låga jämfört med andra investeringar under hela skadeundersökningsperioden. En betydande andel av de investeringar som unionsindustrin gjorde var förebyggande underhållsinvesteringar. Den största investeringsökningen skedde mellan BÅ2010/2011 och BÅ2011/2012. Denna ökning förklaras av att unionsindustrin, som fortfarande återhämtade sig från tidigare dumpning av kinesisk import, var tvungen att skjuta upp investeringar i förebyggande underhåll till efter förlustperioden. När tullarna på importen från Kina började ge effekt på marknaden kunde unionsindustrin gå med vinst igen och återgå till normala investeringsnivåer. Under de efterföljande perioderna förblev investeringarna på en liknande nivå och fortsatte att endast omfatta underhåll. Inga investeringar gjordes för att öka kapaciteten, som förblev stabil under skadeundersökningsperioden. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrins investeringar inte bröt orsakssambandet.
5.2.8 Råvarukostnader och andra kostnader
(117)
Flera berörda parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakades av den betydande prisökningen på de huvudsakliga råvarorna, dvs. industrisocker, ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra.
Industrisocker
(118)
Industrisocker är en av de huvudsakliga kostnadsfaktorerna för unionsindustrins totala produktionskostnad. Det stämmer att unionsindustrins produktionskostnad per enhet, i enlighet med vad som anges i skäl 81, ökade under skadeundersökningsperioden, inbegripet kostnaden för industrisocker. Enligt offentligt tillgänglig statistik (9) var genomsnittspriset för industrisocker i unionen lägre än världsmarknadspriset, även om det ökade en aning från BÅ2010/2011 till mitten av 2012. Därefter minskade både priset på industrisocker i unionen och världsmarknadspriset på industrisocker och etablerade sig på liknande nivåer. Därför är argumentet att ökningen av sockerpriset var en av orsakerna till skadan ogrundat och bör avvisas.
Kemikalier
(119)
Unionsindustrins kostnader för ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra ökade i enlighet med det internationella priset för dessa produkter under skadeundersökningsperioden. Denna prisökning var därför inte begränsad till unionsindustrin, utan påverkade även aktörer i tredjeländer. På dessa grunder kan inte prisökningen på ammoniak, kaustiksoda och svavelsyra anses vara en orsak till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
Övrigt
(120)
En annan berörd part hävdade att högre energikostnader, högre arbetskraftskostnader och högre förpackningskostnader hade orsakat den skada som unionsindustrin lidit. Även om undersökningen visade att dessa kostnadsfaktorer faktiskt ökade under skadeundersökningsperioden (se skäl 81 och 83), så fastställde kommissionen också att unionsindustrin inte ens delvis kunde återspegla denna kostnadsökning i sitt försäljningspris på grund av den prispress som den indonesiska importen medförde. Kostnadsökningen på grund av dessa faktorer kunde därför inte anses vara orsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.3 Slutsats om orsakssamband
(121)
Ovanstående analys visar att den dumpade importen med ursprung i Indonesien ökat betydligt vad gäller volym och marknadsandel mellan BÅ2010/2011 och undersökningsperioden samt att importpriserna minskat under skadeundersökningsperioden.
(122)
Den ökade marknadsandelen för lågprisimporten från Indonesien sammanföll med en väsentlig minskning av unionsindustrins marknadsandel och orsakade, tillsammans med pressen nedåt på priserna, betydande förluster för unionsindustrin.
(123)
Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat unionssindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.
(124)
På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från det berörda landet och att de övriga faktorerna inte bröt orsakssambandet.
(125)
Kommissionen har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat dessa från den dumpade importens skadevållande verkan. Verkningarna av importen från Kina och från övriga tredjeländer, av utvecklingen av förbrukningen, av unionsindustrins exportresultat, av unionsindustrins påstådda ineffektivitet, av finanskrisen, av investeringar och EU-rättsliga säkerhetskrav och av råvarukostnader och andra kostnader på unionsindustrins negativa utveckling var begränsade.
6. UNIONENS INTRESSE
6.1 Inledande anmärkning
(126)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika berörda parternas intressen, däribland unionsindustrin, handlarna, importörerna, användarna och råvaruleverantörerna.
6.2 Unionsindustrins intresse
(127)
Undersökningen fastställde att den dumpade importen från Indonesien har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Nästan samtliga skadeindikatorer visade negativa tendenser, och i synnerhet produktionsvolym, försäljningsvolym, marknadsandel och lönsamhet försämrades under skadeundersökningsperioden. Nedåtgående tendenser fastställdes även för andra indikatorer med anknytning till ekonomiskt resultat såsom kassaflöde och räntabilitet. Under samma period ökade lagerbehållningen.
(128)
När åtgärder har införts förväntas importpriserna öka och unionsindustrin kommer att befrias från den prispress som den dumpade importen för närvarande medför. Unionsindustrin bör därför kunna höja sina priser i syfte att återspegla kostnadsökningarna och gradvis nå lönsamma nivåer. Detta kommer även att ha en positiv inverkan på tillverkningen och försäljningsvolymen. I brist på åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Ytterligare minskningar av försäljningsvolym och marknadsandel är mycket troliga, eftersom prispressen från den dumpade importen kommer att fortsätta och unionsindustrin blir tvungen att anpassa sig till de låga prisnivåerna i unionen. I ett sådant scenario kommer unionsindustrin att fortsätta gå med betydande förlust. Det är inte uteslutet att unionsindustrin, på grund av den minskade försäljningen och produktionsvolymen samt de stora förlusterna, kommer att tvingas lägga ned tillverkningen helt och hållet på medellång sikt, med den sysselsättningsförlust i unionen som detta medför. Detta skulle även göra unionen beroende av import från tredjeländer.
(129)
Slutsatsen blir därför i detta skede att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.
6.3 Importörernas och handlarnas intresse
(130)
Fjorton företag trädde fram efter att tillkännagivandet om inledande publicerats. Stickprov genomfördes på tre icke-närstående importörer och dessa mottog frågeformulär, men endast en svarade. Detta företag blev föremål för en kontroll på plats.
(131)
Importen av mononatriumglutamat från Indonesien utgjorde mindre än 15 % av importörens omsättning. Kommissionen ansåg att företaget totalt sett skulle förbli lönsamt, även om verksamheten med anknytning till mononatriumglutamat skulle påverkas negativt av införandet av tullar.
(132)
En handlare i unionen som var involverad i återförsäljning av mononatriumglutamat på och utanför unionsmarknaden gav sig till känna under undersökningen. Denna handlare köpte huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin, men även från importörer av mononatriumglutamat från Indonesien och andra tredjeländer. Handlarens verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var marginell i förhållande till den totala verksamheten. Av denna anledning ansågs den eventuella inverkan antidumpningsåtgärder skulle ha på handlarens situation vara försumbar.
6.4 Användarnas intresse
(133)
Användarna verkar huvudsakligen inom livsmedels- och dryckessektorn och använder mononatriumglutamat vid tillverkning av kryddblandningar, soppor och färdiga maträtter. Mononatriumglutamat används även för vissa andra saker än livsmedel, exempelvis för tillverkning av rengöringsmedel.
(134)
Trettiotre företag trädde fram och mottog ett frågeformulär. Fem företag samarbetade under undersökningen genom att lämna in svar på frågeformuläret. Fyra av dem verkade inom livsmedel- och dryckessektorn, och en verkade inom en annan sektor. Två av de samarbetande företagen kontrollerades på plats, ett som verkade inom livsmedels- och dryckessektorn och ett som tillverkade rengöringsmedel.
Livsmedels- och dryckessektorn
(135)
Undersökningen visade att mononatriumglutamat i genomsnitt utgjorde cirka 5 % av den totala kostnaden för produkter innehållandes mononatriumglutamat som tillverkades av de samarbetande företag som tillhandahöll de uppgifter som erfordrades.
(136)
Två av de samarbetande företagen köpte huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin och importerade ingenting eller endast små mängder från Indonesien. För dessa två företag utgjorde verksamheten med anknytning till produkter innehållandes mononatriumglutamat cirka en tredjedel av deras totala verksamhet. Under undersökningsperioden visade sig dessa företag vara lönsamma. Mot bakgrund av dessa resultat är det troligt att de föreslagna åtgärderna mot Indonesien kommer att ha begränsad inverkan på dessa företag.
(137)
De andra två företagen köpte större mängder mononatriumglutamat från Indonesien, men deras verksamhet med anknytning till mononatriumglutamat var relativt obetydlig jämfört med deras totala verksamhet. Dessutom var dessa två företag, enligt de uppgifter som lämnades in, lönsamma under undersökningsperioden. Eventuella åtgärder mot mononatriumglutamat från Indonesien kommer således troligen inte att ha någon betydande inverkan på dessa företag.
Andra sektorer än livsmedelssektorn
(138)
Ett av de samarbetande företagen använde mononatriumglutamat för att tillverka rengöringsmedel. Mononatriumglutamat utgjorde mellan 15 och 20 % av tillverkningskostnaden för dessa produkter. Under undersökningsperioden köpte företag huvudsakligen mononatriumglutamat från unionsindustrin, men det importerade även mononatriumglutamat från Indonesien och, i mindre utsträckning, från Sydkorea. Endast en mindre del av företagets verksamhet ägnades åt produkter innehållandes mononatriumglutamat jämfört med den totala verksamheten, som dessutom visade sig ha positiva vinstmarginaler på mellan 5 och 10 % under undersökningsperioden.
(139)
Även om det på grundval av detta inte kan uteslutas att detta företag skulle påverkas negativt av att åtgärder vidtas mot Indonesien, tyder tillgången på andra försörjningskällor och den lönsamma situationen för den verksamhet i vilken mononatriumglutamat används på att den möjliga inverkan av åtgärderna på detta företag skulle bli begränsad.
(140)
Denna berörda part påstod att mononatriumglutamat troligtvis, med hänsyn till EU:s regelverk som förbjuder användning av fosfater och andra fosforföreningar (10), kommer att användas i ökade mängder för att ersätta fosfater och andra fosforföreningar vid tillverkning av rengöringsmedel. Därför förväntas efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen öka väsentligt och eventuella antidumpningstullar på import av mononatriumglutamat skulle få en negativ effekt på denna nya marknads utveckling.
(141)
I detta skede är det emellertid svårt att förutsäga hur den nya rättsliga ramen kommer att påverka unionsmarknaden och huruvida eller i vilken utsträckning den kommer att öka tillverkningen av mononatriumglutamatbaserade rengöringsmedel och således påverka efterfrågan på mononatriumglutamat i unionen. Den berörda parten tillhandahöll inte heller några bevis för att styrka i vilken utsträckning en antidumpningstull skulle kunna ha en negativ inverkan. I detta avseende konstateras att målet med antidumpningstullen är att återskapa lika villkor på unionsmarknaden. Importen från Indonesien ska således fortsätta att försörja unionsmarknaden, men till rättvisa priser. Inom ramen för undersökningen upptäcktes även ett antal alternativa försörjningskällor, såsom Brasilien, Vietnam och Sydkorea.
(142)
Mot bakgrund av undersökningens resultat skulle företagets lönsamhet för den verksamhet i vilken monoglutamat används oavsett, även om hela dess behov av mononatriumglutamat skulle importeras från Indonesien, förbli positiv. I detta värsta tänkbara scenario beaktas inte möjligheten att en del av tullen skulle kunna, åtminstone delvis, föras vidare till slutkonsumenterna.
6.5 Leverantörernas intresse
(143)
Fyra unionsleverantörer av råvaror trädde fram och svarade på frågeformuläret. Deras försäljning av råvaror till unionsindustrin utgjorde endast en liten del av deras totala omsättning. Därför skulle avsaknad av åtgärder inte påverka leverantörernas situation.
6.6 Övriga argument
(144)
Flera berörda parter påstod att unionsindustrin hade en dominerande ställning på unionsmarknaden och hävdade att antidumpningsåtgärder beträffande importen från Indonesien skulle förstärka dess ställning, vilket inte skulle ligga i unionens intresse.
(145)
Undersökningen visade tydligt att den enda unionstillverkaren inte kunde upprätthålla sin försäljningsvolym i unionen, då denne förlorade marknadsandelar till indonesisk import. Vidare kunde inte unionsindustrin höja sina prisnivåer i linje med de ökande råvarukostnaderna, på grund av prispressen som den dumpade importen från Indonesien medförde, och led betydande förluster under undersökningsperioden. Kommissionen noterade även att det finns konkurrens från importer med ursprung i ett antal tredjeländer som har fritt tillträde till unionsmarknaden. På dessa grunder fanns det inte tillräckliga bevis för någon påstådd dominerande ställning för unionsindustrin och argumentet fick avvisas.
(146)
Vissa berörda parter påstod även att det inte skulle finnas något alternativ till import från Indonesien, eftersom prisnivåerna för importen från de övriga tredjeländerna är för höga.
(147)
Det erinras om att marknadsandelen för import från övriga tredjeländer under BÅ2010/2011 var betydande. Importen från tredjeländer led också av prispressen från den dumpade importen från Indonesien och förlorat väsentliga försäljningsvolymer och marknadsandelar till importen från Indonesien. Införandet av tullar mot importen av mononatriumglutamat från Indonesien bör göra det möjligt för andra tredjeländer som Brasilien, Sydkorea och Vietnam att återta förlorade marknadsandelar i unionen. Vad gäller priser bör syftet med antidumpningsåtgärder vara att etablera lika villkor i unionen och således låta import komma in i unionen till rättvisa prisnivåer. Av undersökningen framgick att införandet av tullar inte förväntas ha någon betydande inverkan på situationen för industrin i senare led. Påståendet om att det inte fanns några alternativa försörjningskällor avvisades därför.
6.7 Slutsats om unionens intresse
(148)
På grundval av ovanstående fastställde kommissionen att det inte fanns några tvingande skäl till att dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder beträffande import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien i detta skede av undersökningen.
7. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(149)
På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
7.1 Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)
(150)
För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(151)
Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. Eftersom kommissionen konstaterade att den dumpade importen inte började ge effekt förrän under skadeundersökningsperiodens tredje år fastställdes vinstmarginalen utifrån periodens första två år då ingen effekt av dumpning hade konstaterats. Kommissionen ansåg det vara lämpligt att använda den vägda genomsnittliga vinstmarginalen under skadeundersökningsperiodens två första år, som fastställs i skäl 89. En vinstmarginal på mellan 5 och 15 % fastställdes. En mer exakt vinstmarginal kan inte uppges av sekretesskäl. Med detta som grund beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt genom att lägga till den beräknade vinstmarginalen till unionsindustrins produktionskostnad under undersökningsperioden. Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande tillverkarna i Indonesien, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. De skademarginaler som beräknats med en vinst på 5 respektive 15 % visas i tabellen i skäl 154.
(152)
Såsom nämns ovan i skäl 64 hävdade en exporterande tillverkare att renhetsgraden på det mononatriumglutamat som importerats till unionen och på det som tillverkats och sålts av unionsindustrin på unionsmarknaden kan skilja sig åt, och att en lämplig justering därför bör göras. Av de anledningar som anges i samma skäl var ingen justering befogad och påståendet fick avvisas.
7.2 Provisoriska åtgärder
(153)
Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av mononatriumglutamat med ursprung i Indonesien i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(154)
På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif unionens gräns, före tull:
(%)
Land
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminär antidumpningstull
Indonesien
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonesien
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonesien
Alla övriga företag
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkade av de rättssubjekt som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De ska inte vara föremål för någon av de individuella antidumpningstullsatserna.
(156)
Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen (11). Begäran ska innehålla all relevant information, inbegripet följande: ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningstullar om detta kan motiveras.
(157)
För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av den stora skillnaden på tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företagen med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan ska överensstämma med de krav som fastställs i bilagan. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag.
(158)
För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag att gälla inte bara de icke-samarbetande exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.
8. SLUTBESTÄMMELSER
(159)
Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel inom en fastställd tidsfrist.
(160)
De undersökningsresultat om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med eventuella slutgiltiga åtgärder.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
Artikel 1
1. En provisorisk antidumpningstull införs härmed på import av mononatriumglutamat, som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (Taric-nummer 2922420010) med ursprung i Indonesien.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Preliminär antidumpningstull
(%)
Taric-tilläggsnummer
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Alla övriga företag
28,4
B999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats tillämpas som gäller för alla övriga företag.
4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
5. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Berörda parter får inom 25 dagar från datumet för denna förordnings ikraftträdande
a)
begära att få information om de viktigast omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,
b)
inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och
c)
begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel.
2. De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får inom 25 dagar från datumet för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 20 augusti 2014.