ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 604/2014 НА КОМИСИЯТА
от 4 март 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 94, параграф 2 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2013/36/ЕС, и по-специално член 74 от нея, изисква институциите да разполагат с надеждни правила за управление и ефективни процеси за установяване, управление, контрол и докладване на рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени. Тези правила и процеси трябва да бъдат всеобхватни и пропорционални на естеството, обхвата и сложността на рисковете, присъщи на бизнес модела и дейностите на институцията. Те трябва да вземат под внимание, наред с другото, конкретните рискове, установени в членове 79-87 от гореспоменатата директива. Правилата и процесите се оценяват от компетентните органи като част от процеса на надзорен преглед и оценка в съответствие с член 97 от посочената директива. Установените рискове се разглеждат от институциите в рамките на вътрешна оценка на капиталовата адекватност съгласно член 73 от Директивата.
(2)
Рамката за пруденциален надзор, създадена с Директива 2013/36/ЕС, изисква всички институции да определят всички членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на съответната институция. Критериите, използвани за оценяване значимостта на въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил, следва да отчитат потенциалното въздействие на служителите върху рисковия профил на институцията въз основа на техните правомощия и отговорности, както и въз основа на показателите относно рисковете за институцията и резултатите от нейната дейност. При оценката следва да бъдат взети предвид вътрешната организация на институцията и естеството, обхвата и сложността на дейността ѝ. Критериите следва да отразяват напълно всички рискове, на които институцията или групата е изложена или може да бъде изложена. Това също така следва да дава възможност на институциите да създават подходящи стимули в рамките на политиката за възнагражденията за осигуряване на разумно поведение на персонала и следва да гарантира, че установяването на онези членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отразява равнището на риска при различните дейности в рамките на институцията.
(3)
През 2012 г. Европейският банков орган (ЕБО) публикува резултатите от проучване на изпълнението на национално равнище и на практическото прилагане на насоките, издадени от Комитета на европейските банкови надзорници, относно политиките и практиките за възнагражденията (насоки на КЕБН), съдържащи общи критерии за оценката на значимостта на въздействието на персонала върху рисковия профил на институцията. Изследването показа, че изпълнението от страна на институциите и компетентните органи на разпоредбите за възнагражденията, посочени в Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) не постига достатъчна степен на хармонизация. Многообразието на практиките за възнагражденията остава неподходящо широко и по-специално критериите, използвани за установяване на персонала, не винаги отчитат в достатъчна степен въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил на институцията. Все още се наблюдават значителни различия в подходите, предприемани от различните институции и различните държави членки за установяване на този персонал. Следователно настоящите регулаторни технически стандарти следва да се основават на опита, натрупан при прилагането на Директива 2006/48/ЕО и насоките на КЕБН, и имат за цел постигането на по-високо равнище на хармонизация. ЕБО ще издаде нови насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в Директива 2013/36/ЕС, в съответствие с член 75, параграф 2 от тази директива.
(4)
Следва да се разработи набор от ясни качествени и подходящи количествени критерии с цел установяване на основните категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, които гарантират хармонизиран подход в целия Европейски съюз и обхващат единен набор от най-значимите рискове. В съответствие с член 94, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС всички категории персонал, откроени чрез тези критерии, трябва да включват служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция. Институциите следва също така да вземат предвид резултатите от своите собствени оценки на риска в рамките на вътрешните си процедури. Компетентните органи следва да гарантират установяване в пълна степен на всички служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
(5)
Членовете на управителния орган носят крайната отговорност за институцията, нейната стратегия и дейности и поради това винаги са в състояние да упражняват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това важи както за членовете на управителния орган в неговата управленска функция, които взимат решения, така и за членовете, изпълняващи контролни функции, които следят процеса на взимане на решения и контролират взетите решения.
(6)
Висшето ръководство и висшите служители, отговарящи за важни стопански единици, за управлението на специфични категории рискове като ликвиден, операционен или лихвен риск, както и за контролните функции в рамките на една институция, са отговорни за ежедневното управление на бизнеса, на неговите рискове или на неговите контролни функции. Това включва отговорността за взимане на стратегически или други основни решения относно дейността на институцията или прилаганата рамка за контрол. Рисковете, поети от институцията, и начинът, по който се управляват, са най-важните фактори за рисковия профил на институцията.
(7)
В допълнение към тези, които отговарят за създаването на допълнителна стопанска дейност, служителите, отговорни за предоставянето на вътрешна подкрепа, които са от решаващо значение за дейността на институцията и имат правомощия за взимане на решения в тези области, излагат институцията на съществени операционни и други рискове. Затова професионалните дейности на членовете на персонала с такива функции също имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(8)
Кредитният риск и пазарният риск обикновено се поемат, за да се генерира стопанска дейност, поради което влиянието на генериращите тези рискове дейности върху рисковия профил може да бъде оценено, ползвайки критерии, основани на ограничения на правомощията, които се изчисляват поне веднъж годишно въз основа на размера на капитала и капиталовите подходи, използвани за регулаторни цели, като се прилага минимален („de minimis“) праг за кредитните рискове с цел осигуряване на пропорционалното прилагане на критериите в рамките на малките институции.
(9)
Критериите за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, следва да отразяват фактите, че изискванията, свързани с търговския портфейл, могат да не се прилагат за някои институции по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и че по различни начини са определени ограничения сред институциите, ползващи различни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания.
(10)
Като се има предвид, че резултатите от решенията често се влияят от служителите, иницииращи съответното решение, докато официалните правомощия за взимане на решения се възлагат на по-висшите служители или комитети, критериите следва да отчитат съществените елементи в подобни процеси на взимане на решения.
(11)
Служителите на ръководна длъжност отговарят за стопанските дейности в управлявания от тях район. Ето защо подходящите критерии би следвало да гарантират, че членовете на персонала се определят като имащи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, когато са отговорни за групи служители, чиито дейности би могло да окажат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това включва ситуации, в които дейностите на отделните членове на персонала под тяхно ръководство поотделно нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, но цялостният мащаб на тяхната дейност може да окаже такова въздействие.
(12)
В допълнение към качествените критерии, следва да се изготвят подходящи количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Начисленото общо възнаграждение зависи предимно от приноса, който служителите имат за успешното постигане на стопанските цели на институцията, и следователно от отговорностите, задълженията, способностите и уменията на персонала, както и от резултатите от дейността на персонала и на институцията. Когато на даден член на персонала се изплати общо възнаграждение, което надвишава съответния праг, има основания да се приеме, че това е свързано с приноса на служителя към постигането на стопанските цели на институцията и с въздействието на професионалните дейности на този служител върху рисковия профил на институцията. Следователно е уместно тези количествени критерии да се основават на общото възнаграждение, което получава даден член на персонала, както в абсолютен размер, така и съотнесено към останалите членове на персонала в рамките на една и съща институция. При прилагането на тези количествени критерии следва, ако е необходимо, да се обърне внимание на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Следва да бъдат създадени ясни и подходящи прагове за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се взимат предвид събраните от ЕБО и от компетентните органи данни. Тези количествени критерии създават основателна презумпция, че служителите оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Такива основани на количествени критерии презумпции обаче не би следвало да важат, когато институциите установят на базата на допълнителни обективни условия, че служителите всъщност нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отчитайки всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването на служителите с най-високи доходи, установени съгласно тези критерии, следва да подлежи на одобрение от страна на компетентния орган с цел осигуряване на ефективно и последователно прилагане на критериите. Що се отнася до служителите, на които са начислени повече от 1 000 000 евро (лицата с високи доходи), компетентните органи следва да уведомят ЕБО преди такива изключвания да бъдат одобрени, за да се осигури последователното прилагане на тези критерии, по-специално при подобни изключителни обстоятелства. Процесът на установяване, включително прилагането на случаите на изключване, следва независимо от това винаги да подлежи на надзорен преглед в съответствие с член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
(13)
Фактът, че членове на персонала са в същата категория възнаграждения като тази на висшето ръководство или служителите, поемащи рискове, може също да е показателен, че професионалните дейности на членовете на персонала имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. При създаване на категорията не би трябвало да се взима предвид възнаграждението, изплащано на служителите с контролни функции, помощни функции, както и членовете на управителния орган с контролни функции. При прилагането на този критерий следва да се обърне внимание и на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Необходимо е да се разреши на институциите да докажат, че служителите, които попадат в тази категория възнаграждения, но не отговарят на никой от качествените или други количествени критерии, нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като отчитат всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването от този критерий на персонал с високо равнище на общото възнаграждение следва да се извършва при спазване на процедура за уведомяване, за да има възможност за своевременен надзорен преглед с цел осигуряване на последователното прилагане на критерия.
(14)
Компетентните органи следва да гарантират, че институциите водят отчет за извършената оценка и за персонала, за чиито професионални дейности е установено, че имат съществено въздействие върху техния рисков профил, за да се даде възможност на съответния компетентен орган и на одиторите да контролират оценката. Документацията следва да включва и служители, които са установени съгласно критерии, основани на възнаграждението им, но за които професионалните дейности се оценяват като неоказващи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(15)
Настоящият регламент се основава на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(16)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент установява регулаторни технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, както е посочено в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, на равнище група, дружество майка и дъщерни дружества, включително и институции, които са установени в офшорни финансови центрове.
Член 2
Прилагане на критериите
Без да се засяга наложеното на компетентния орган задължение да гарантира, че институциите спазват принципите, посочени в членове 92, 93 и 94 от Директива 2013/36/ЕС, по отношение на всички категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция в съответствие с член 92, параграф 2 от същата директива, служителите, които отговарят на някой от качествените критерии, изложени в член 3 от настоящия регламент, или на някой от количествените критерии в член 4 от настоящия регламент, следва да бъдат определени като оказващи съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
Член 3
Качествени критерии
Счита се, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, когато е изпълнен някой от следните качествени критерии:
1)
служителят е член на управителния орган в неговата управленска функция;
2)
служителят е член на управителния орган в неговата контролна функция;
3)
служителят е член на висшето ръководство;
4)
служителят носи отговорност и се отчита пред управителния орган за дейността във връзка с независимата функция по управление на риска, функцията за контрол върху спазването на нормативната база или функцията за вътрешен одит;
5)
служителят носи цялостна отговорност за управлението на риска в рамките на една стопанска единица, както е определено в член 142, параграфи 1, 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на която е разпределен вътрешен капитал в съответствие с член 73 от Директива 2013/36/ЕС, който представлява най-малко 2 % от вътрешния капитал на институцията („важна стопанска единица“);
6)
служителят оглавява важна стопанска единица;
7)
служителят носи управленска отговорност във връзка с една от функциите, посочени в параграф 4, или във важна стопанска единица и се отчита пряко пред член на персонала, определен съгласно параграф 4 или 5;
8)
служителят носи управленска отговорност във важна стопанска единица и се отчита пряко пред члена на персонала, който оглавява тази единица;
9)
служителят оглавява дейност, свързана с правните въпроси, финансите, включително данъчното облагане и бюджетирането, човешките ресурси, политиката за възнагражденията, информационните технологии или икономическия анализ;
10)
служителят отговаря за или е член на комитет по управлението на категория рискове, предвидени в членове 79-87 от Директива 2013/36/ЕС, различни от кредитния риск и пазарния риск;
11)
по отношение на експозиции към кредитен риск при операция с номинална стойност, която представлява 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията и възлиза минимум на 5 млн. евро, служителят:
а)
отговаря за отправянето на кредитни предложения или структурирането на кредитни продукти, което може да доведе до такива експозиции към кредитен риск; или
б)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за такива експозиции към кредитен риск; или
в)
е член на комитет, който има право да взима решенията, посочени в буква а) или б);
12)
по отношение на институция, за която не важи дерогацията за дейност в несъществен търговски портфейл, предвидена в член 94 от Регламент (ЕС) № 575/2013, служителят:
а)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за операциите в търговския портфейл, чиито стойности като цяло достигат един от следните прагове:
i)
когато се използва стандартизираният подход, изискване за собствените средства за покриване на пазарни рискове, които представляват най-малко 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията; или
ii)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, най-малко 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-и процентил (равнище на едностранния доверителен интервал); или
б)
е член на комитет, който има право да взима решения, определени в буква а);
13)
служителят носи управленска отговорност за група служители, които имат индивидуални правомощия да ангажират институцията да извършва операции, и е изпълнено някое от следните условия:
а)
сборът на тези правомощия е равен или надвишава прага, определен в параграф 11, буква а), параграф 11, буква б) или параграф 12, буква а), подточка i);
б)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, тези правомощия възлизат най-малко на 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-ти процентил (равнище на едностранния доверителен интервал). Когато институцията не изчисли изложена на риск стойност на равнището на този служител, следва да се сумират лимитите на стойността, изложена на риск, за персонала под ръководството на този служител;
14)
що се отнася до решенията за одобрение или налагане на вето върху въвеждането на нови продукти, служителят:
а)
има правомощието да взима такива решения; или
б)
е член на комитет, който има правомощия да взима такива решения;
15)
служителят носи управленска отговорност за член на персонала, който отговаря на един от критериите, посочени в параграфи 1-14.
Член 4
Количествени критерии
1. В съответствие с параграфи 2-5 се счита, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, когато е изпълнен някой от следните количествени критерии:
а)
служителят е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 500 000 евро през предходната финансова година;
б)
служителят попада в първите 0,3 % от броя служители, закръглен до най-близкото цяло число, които през предходната финансова година са получили най-високо общо възнаграждение;
в)
през предходната финансова година служителят е получил общо възнаграждение, което е равно на или по-високо от най-ниското общо възнаграждение, изплатено на член на висшето ръководство през тази финансова година, или отговаря на някой от критериите по член 3, параграфи 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 или 14.
2. Посочен в параграф 1 критерий не се счита за изпълнен, когато институцията определи, че професионалните дейности на служителя нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, тъй като служителят или категорията служители, към която спада той:
а)
само извършва професионални дейности и има правомощия в стопанска единица, която не е важна стопанска единица; или
б)
няма съществено въздействие върху рисковия профил на важна стопанска единица чрез извършваните професионални дейности.
3. Условието, предвидено в параграф 2, буква б), следва да се оценява въз основа на обективни критерии, които отчитат всички подходящи показатели относно рисковете и относно резултатите от дейността и които се използват от институцията за установяване, управление и наблюдение на рисковете в съответствие с член 74 от Директива 2013/36/ЕС, както и въз основа на задълженията и правомощията на служителя или категорията служители и тяхното въздействие върху рисковия профил на институцията, в сравнение с въздействието на професионалните дейности на служителите, отговарящи на критериите, посочени в член 3 от настоящия регламент.
4. Институцията следва да уведоми компетентния орган, отговорен за нейния пруденциален надзор, относно прилагането на параграф 2 по отношение на критерия в параграф 1, буква а). Уведомяването следва да съдържа основанието, на което институцията е определила, че съответният служител или категорията служители, към която той спада, отговаря на едно от условията, предвидени в параграф 2, и следва, ако е приложимо, да включва оценката, извършена от институцията в съответствие с параграф 3.
5. Прилагането на параграф 2 от дадена институция по отношение на член на персонала, който е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 750 000 евро през предходната финансова година, или във връзка с критерия в параграф 1, буква б), следва да подлежи на предварително одобрение от страна на компетентния орган, който отговаря за пруденциалния надзор върху тази институция.
Компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение, само когато институцията може да докаже, че едно от условията, посочени в параграф 2, е изпълнено, взимайки предвид, по отношение на условието в параграф 2, буква б), критериите за оценка, определени в параграф 3.
Когато членът на персонала през предходната финансова година е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 1 000 000 евро, компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение само при изключителни обстоятелства. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, компетентният орган следва да уведоми Европейския банков орган преди да даде своето одобрение по отношение на този член на персонала.
Член 5
Изчисляване на начислено възнаграждение
6. За целите на настоящия регламент възнаграждение, което е начислено, но все още не е изплатено, следва да се оценява към датата на начисляването без да се отчита прилагането на дисконтовия процент, посочен в член 94, параграф 1, буква ж), подточка iii) от Директива 2013/36/ЕС, или намаленията на изплащаните суми, независимо дали чрез възстановяване на изплатени суми, удържки или по друг начин. Всички суми следва да се изчисляват като „брутни“ и на база еквивалент на пълно работно време.
7. За целите на прилагането на член 4, параграф 1, букви б) и в) начисленото възнаграждение може да се разглежда отделно за всяка държава членка и трета държава, където институцията има място на стопанска дейност, и служителите следва да се назначават за държавата, където извършват по-голямата част от дейността си.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 март 2014 година.
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 604/2014
av den 4 mars 2014
som kompletterar Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn avseende kvalitativa och kvantitativa kriterier för att fastställa personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 94.2, och
av följande skäl:
(1)
Direktiv 2013/36/EU, särskilt artikel 74, kräver att instituten ska ha en robust företagsstyrning och effektiva processer för att identifiera, hantera, övervaka och rapportera risker som de är eller kan bli exponerade för. Dessa styrformer och processer måste vara heltäckande och stå i proportion till karaktären, omfattningen och komplexiteten hos de inneboende riskerna i affärsmodellen och institutets verksamhet. De måste beakta bland annat de särskilda risker som identifieras i artiklarna 79-87 i direktivet. Styrformerna och processerna granskas av behöriga myndigheter som en del av den översyn och utvärdering som görs enligt artikel 97 i direktivet. De risker som identifierats beaktas av instituten i den interna processen för bedömning av kapitalbehov i enlighet med artikel 73 i samma direktiv.
(2)
Enligt de ramar för tillsyn som fastställs i direktiv 2013/36/EU ska alla institut identifiera de anställda vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på institutets riskprofil. De kriterier som används för att bedöma hur väsentlig den inverkan är som personalens yrkesutövning har på riskprofilen, bör beakta den potentiella inverkan som personalen har på grundval av sina befogenheter och ansvarsområden och institutets risk- och resultatindikatorer. Institutets interna organisation samt verksamhetens art, omfattning och komplexitet bör beaktas i bedömningen. Kriterierna bör till fullo återspegla alla risker som institutet eller gruppen är exponerade eller kan exponeras för. Detta bör också möjliggöra för instituten att skapa lämpliga incitament inom ersättningspolicyn för att säkerställa ett ansvarsfullt beteende hos personalen och bör garantera att identifieringen av de anställda vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på institutets riskprofil återspeglar risknivån för de olika verksamheterna inom institutet.
(3)
2012 offentliggjorde Europeiska bankmyndigheten (EBA) resultaten av en undersökning av det nationella genomförandet och den praktiska tillämpningen av de riktlinjer som utfärdats av Europeiska banktillsynskommittén för ersättningspolitik och ersättningspraxis, vilka innehöll allmänna kriterier för bedömningen av hur väsentlig personalens inverkan på institutets riskprofil är. Undersökningen visade dock att institutens och de behöriga myndigheternas genomförande av ersättningsbestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG inte lett till en tillräckligt hög grad av harmonisering (2). Ersättningspraxis skilde sig fortfarande åt för mycket och de kriterier som användes för att identifiera personalen beaktade inte alltid i tillräcklig utsträckning den inverkan som personalens yrkesutövning har på institutets riskprofil. Det förekom fortfarande betydande skillnader mellan de olika institutens och medlemsstaternas metoder för att identifiera denna personal. Dessa tekniska standarder för tillsyn bör därför bygga på de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av direktiv 2006/48/EG och banktillsynskommitténs riktlinjer och syfta till att uppnå en högre grad av harmonisering. EBA kommer att utfärda nya riktlinjer för en sund ersättningspolicy som är i överensstämmelse med principerna i direktiv 2013/36/EU, i enlighet med artikel 75.2 i det direktivet.
(4)
Det bör fastställas tydliga kvalitativa och lämpliga kvantitativa kriterier i syfte att identifiera de centrala personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på institutets riskprofil för att garantera ett harmoniserat förhållningssätt i hela EU och täcka en gemensam uppsättning av de mest relevanta riskerna. I enlighet med artikel 94.2 i direktiv 2013/36/EU ska alla personalkategorier som fastställs enligt dessa kriterier vara personal vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Instituten bör också ta hänsyn till resultaten av sina egna riskbedömningar i sina interna förfaranden. De behöriga myndigheterna bör säkerställa en fullständig identifiering av alla anställda vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil.
(5)
Medlemmar i ledningsorganet har det yttersta ansvaret för institutet och för dess strategi och verksamhet, och kan därför alltid ha en väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Detta gäller såväl medlemmar i ledningsorganet i dess ledningsfunktion, som fattar beslut, som i dess tillsynsfunktion, som övervakar beslutsprocessen och prövar beslut som fattats.
(6)
Den verkställande ledningen och personal i högre ställning som ansvarar för väsentliga affärsenheter, för hanteringen av särskilda riskkategorier, såsom likviditetsrisker, operativa risker eller ränterisker, samt för kontrollfunktioner inom ett institut, ansvarar för den dagliga driften av verksamheten, dess risker eller dess kontrollfunktioner. Detta inbegriper ansvaret för strategiska eller andra grundläggande beslut om affärsverksamheten eller de kontrollramar som tillämpas. Risker som tagits och hur de hanteras är de viktigaste faktorerna för institutets riskprofil.
(7)
Utöver de funktioner som är ansvariga för att utöka affärsverksamheten exponerar de funktioner som ansvarar för att tillhandahålla internt stöd som är väsentligt för driften av affärsverksamheten, och som har befogenhet att fatta beslut på dessa områden, institutet för betydande operativa och andra risker. Därför kan yrkesutövning som personal som innehar sådana funktioner bedriver också ha en väsentlig inverkan på institutets riskprofil.
(8)
Kreditrisk och marknadsrisk tas vanligtvis för att öka affärsvolymen. Därför kan man bedöma vilken inverkan som den verksamhet som genererar dessa risker har på riskprofilen utifrån kriterier som bygger på en begränsning av befogenheterna. Denna beräkning görs minst en gång per år på grundval av kapitaluppgifter och metoder i tillsynssyfte, med tillämpning av en minimitröskel för kreditrisker för att säkerställa en proportionell tillämpning av kriterierna inom små institut.
(9)
Kriterierna för att identifiera anställda vars yrkesutövning har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil bör beakta det faktum att kraven som gäller handelslagret kan frångås för vissa institutioner i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3), och att instituten fastställer gränserna på olika sätt med hjälp av olika metoder för beräkningen av kapitalkraven.
(10)
Med tanke på att resultaten av de beslut som fattas ofta påverkas av de anställda som tar initiativ till beslutet, medan den formella beslutanderätten ligger hos personal i mer ledande ställning eller hos kommittéer, bör kriterierna beakta de väsentliga inslagen i sådana beslutsprocesser.
(11)
Personal i ledande ställning ansvarar för affärsverksamheten på det område de leder. Därför bör lämpliga kriterier säkerställa att anställda som ansvarar för personalgrupper vars verksamhet kan ha väsentlig inverkan på institutets riskprofil identifieras som anställda med en väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Detta omfattar även situationer där den verksamhet som bedrivs av en enskild anställd i sig inte har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil men där den totala omfattningen av de anställdas verksamhet skulle kunna få en sådan inverkan.
(12)
Utöver de kvalitativa kriterierna bör lämpliga kvantitativa kriterier fastställas för att identifiera personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil. Den totala ersättning som utgår beror huvudsakligen på hur personalen har bidragit till att institutets verksamhetsmål uppnåtts och beror således på personalens ansvar, arbetsuppgifter, färdigheter och kompetens, och på vilka resultat som personalen och institutet har uppnått. Om en anställds totala ersättning överstiger en viss tröskel är det rimligt att anta att detta är kopplat till den anställdes bidrag till institutets verksamhetsmål och till den inverkan som den anställdes yrkesutövning har på institutets riskprofil. Därför är det lämpligt att basera dessa kvantitativa kriterier på den totala ersättning som en anställd får, både i absoluta tal och i förhållande till andra anställda inom samma institut. Vid tillämpningen av dessa kvantitativa kriterier bör hänsyn i förekommande fall tas till det faktum att ersättningsnivåerna skiljer sig åt mellan olika jurisdiktioner. Det bör fastställas klara och tydliga tröskelvärden för att identifiera personal vars yrkesutövning har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil, med beaktande av de uppgifter som EBA och de behöriga myndigheterna samlat in. Dessa kvantitativa kriterier utgör en stark presumtion för att personalen har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Presumtioner som bygger på kvantitativa kriterier bör dock inte gälla när institut på grundval av ytterligare objektiva villkor fastställer att personalen i själva verket inte väsentligt inverkar på institutets riskprofil, med beaktande av alla de risker som institutet är exponerat eller kan exponeras för. Undantag för den högst avlönade personalen som identifieras med hjälp av dessa kriterier bör godkännas av den behöriga myndigheten för att säkerställa en effektiv och konsekvent tillämpning av kriterierna. För personal som tjänar mer än 1 000 000 euro (högavlönade) bör de behöriga myndigheterna informera EBA innan undantagen godkänns för att säkerställa en enhetlig tillämpning av kriterierna, särskilt under sådana exceptionella omständigheter. Identifieringsprocessen inklusive tillämpningen av undantag bör dock alltid bli föremål för en översyn i enlighet med artikel 92.2 i direktiv 2013/36/EU.
(13)
Det faktum att en anställd befinner sig i samma ersättningsklass som den verkställande ledningen eller risktagare kan också vara en indikator på att den anställdes yrkesutövning har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil. Vid fastställandet av ersättningsklass bör den ersättning som betalas ut till personal som utövar kontrollfunktioner och stödfunktioner samt till medlemmar i ledningsorganet i dess tillsynsfunktion inte beaktas. Vid tillämpningen av detta kriterium bör hänsyn i förekommande fall tas till det faktum att ersättningsnivåerna skiljer sig åt mellan olika jurisdiktioner. Instituten bör ha rätt att kunna påvisa att personal som omfattas av en viss ersättningsklass men som inte uppfyller något av de kvalitativa eller kvantitativa kriterierna inte har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil, med beaktande av alla de risker som institutet är exponerat eller kan exponeras för. Att göra undantag för personal med en hög total ersättning från detta kriterium bör föranmälas så att en översyn kan hinna göras, i syfte att säkerställa en konsekvent tillämpning av detta kriterium.
(14)
De behöriga myndigheterna bör se till att instituten för register över den bedömning som har gjorts och den personal vars yrkesutövning har fastställts ha en väsentlig inverkan på riskprofilen, så att den behöriga myndigheten och revisorer kan granska bedömningen. Denna dokumentation bör också omfatta personal som identifierats enligt kriterier som grundar sig på deras ersättning men vars yrkesutövning inte bedöms ha någon väsentlig inverkan på institutets riskprofil.
(15)
Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska standarder för tillsyn som EBA har överlämnat till kommissionen.
(16)
EBA har anordnat ett öppet offentligt samråd om förslaget till tekniska standarder för tillsyn som den här förordningen baseras på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
I denna förordning fastställs tekniska standarder för tillsyn avseende kvalitativa och lämpliga kvantitativa kriterier för att fastställa personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil, i enlighet med i artikel 92.2 i direktiv 2013/36/EU, på grupp-, moderföretags- och dotterföretagsnivå, inklusive de institut som är etablerade i finansiella offshore-centrum.
Artikel 2
Tillämpning av kriterierna
Utan att det påverkar den förpliktelse som ålagts den behöriga myndigheten att säkerställa att instituten följer de principer som anges i artiklarna 92, 93 och 94 i direktiv 2013/36/EU för alla personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil enligt artikel 92.2 i direktivet ska personal som uppfyller något av de kvalitativa kriterier som anges i artikel 3 i denna förordning eller något av de kvantitativa kriterier som anges i artikel 4 i denna förordning anses ha en väsentlig inverkan på institutets riskprofil.
Artikel 3
Kvalitativa kriterier
Personal ska anses ha en väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil om något av följande kriterier är uppfyllda:
1.
Den anställde är ledamot i ledningsorganet i dess ledningsfunktion.
2.
Den anställde är ledamot i ledningsorganet i dess tillsynsfunktion.
3.
Den anställde är medlem i den verkställande ledningen.
4.
Den anställde ansvarar och kan ställas till svars inför ledningsorganet för verksamheten i funktionerna för oberoende riskhantering, efterlevnad av lagstiftning och internrevision.
5.
Den anställde har det övergripande ansvaret för riskhantering inom en affärsenhet enligt definitionen i artikel 142.1.3 i förordning (EU) nr 575/2013 som tilldelats internt kapital i enlighet med artikel 73 i direktiv 2013/36/EU som utgör minst 2 % av institutets interna kapital (nedan kallad en väsentlig affärsenhet).
6.
Den anställde leder en väsentlig affärsenhet.
7.
Den anställde har ett ledningsansvar inom en av de funktioner som avses i punkt 4 eller i en väsentlig affärsenhet och rapporterar direkt till en anställd som identifierats enligt punkt 4 eller 5.
8.
Den anställde har ett ledningsansvar inom en väsentlig affärsenhet och rapporterar direkt till den anställde som ansvarar för den enheten.
9.
Den anställde leder en funktion som ansvarar för rättsliga frågor, finansfrågor inbegripet beskattning och budgetering, personal, ersättningspolicy, informationsteknik eller ekonomisk analys.
10.
Den anställde ansvarar för, eller är medlem av, en kommitté som ansvarar för hanteringen av en riskkategori som avses i artiklarna 79-87 i direktiv 2013/36/EU, förutom kreditrisk och marknadsrisk.
11.
När det gäller exponeringar för kreditrisk med en nominell storlek per transaktion som utgör 0,5 % av institutets kärnprimärkapital och uppgår till minst 5 miljoner euro och den anställde
a)
har ansvar för att föreslå krediter eller att strukturera kreditprodukter som kan leda till sådana exponeringar för kreditrisk, eller
b)
har befogenhet att fatta, godkänna eller inge veto mot ett beslut om sådana exponeringar för kreditrisk, eller
c)
är medlem i en kommitté som har befogenhet att fatta de beslut som avses i led a eller b.
12.
När det gäller ett institut för vilket det undantag för mindre verksamhet i handelslagret som aves i artikel 94 förordning (EU) nr 575/2013 inte gäller och den anställde
a)
har befogenhet att fatta, godkänna eller inge veto mot ett beslut om transaktioner i handelslagret som sammantaget uppfyller ett av följande tröskelvärden:
i)
där standardmetoden används, ett kapitalbaskrav för marknadsrisker som utgör 0,5 % eller mer av institutets kärnprimärkapital, eller
ii)
i fall ett internt modellbaserat förfarande har godkänts i tillsynssyfte, minst 5 % av institutets interna Value-at-Risk-(VaR)-begränsning för handelslagrets exponeringar vid ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall.
b)
är medlem i en kommitté som har befogenhet att fatta de beslut som avses i led a.
13.
Den anställde har ett ledningsansvar för en grupp av anställda som har enskilda befogenheter att få institutet att förbinda sig till transaktioner och något av följande villkor är uppfyllt:
a)
Summan av dessa befogenheter uppgår till eller överstiger tröskelvärdet som anges i punkterna 11 a, 11 b eller 12 a i.
b)
Om dessa befogenheter, i fall då ett internt modellbaserat förfarande har godkänts i tillsynssyfte, uppgår till minst 5 % av institutets interna Value-at-Risk(VaR)-begränsning för handelslagrets exponeringar vid ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall. Om institutet inte beräknar VaR för den enskilde anställde ska VaR-gränserna för personal under den anställdes ledning summeras.
14.
När det gäller beslut om att godkänna eller lägga in veto mot införande av nya produkter ska den anställde
a)
ha befogenhet att fatta sådana beslut, eller
b)
vara medlem i en kommitté som har befogenhet att fatta sådana beslut.
15.
Den anställde har ett ledningsansvar för en anställd som uppfyller ett av de kriterier som anges i punkterna 1-14.
Artikel 4
Kvantitativa kriterier
1. Om inte annat följer av punkterna 2-5 ska personal anses ha en väsentlig inverkan på ett instituts riskprofil om något av följande kvantitativa kriterier är uppfyllt:
a)
Den anställdes totala ersättning uppgick till minst 500 000 euro under det föregående budgetåret.
b)
Den anställde befinner sig inom gränsen på 0,3 % av antalet anställda, avrundat uppåt till närmaste heltal, som har fått den högsta totala ersättningen under det föregående budgetåret.
c)
Den anställdes totala ersättning under det föregående budgetåret är lika med eller högre än den lägsta totala ersättning som beviljats under budgetåret till en medlem i den verkställande ledningen eller uppfyller något av kriterierna i punkterna 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 eller 14 i artikel 3.
2. Ett kriterium i punkt 1 ska inte anses vara uppfyllt om institutet fastställt att den anställdes yrkesutövning inte har någon väsentlig inverkan på institutets riskprofil eftersom den anställde eller den personalkategori som den anställde tillhör
a)
endast bedriver verksamhet och har befogenheter i en affärsenhet som inte är en väsentlig affärsenhet, eller
b)
inte har någon väsentlig inverkan på riskprofilen för en affärsenhet genom den verksamhet som bedrivs.
3. Villkoret i punkt 2 b ska bedömas på grundval av objektiva kriterier som tar hänsyn till alla relevanta risk- och resultatindikatorer som institutet använder för att identifiera, hantera och övervaka risker i enlighet med artikel 74 i direktiv 2013/36/EU och på grundval av de uppgifter och befogenheter som en anställd eller personalkategori har och deras inverkan på institutets riskprofil, jämfört med den inverkan som yrkesutövning av personal som identifierats enligt de kriterier som anges i artikel 3 i denna förordning har.
4. Ett institut ska till den behöriga myndigheten som ansvarar för dess tillsyn anmäla tillämpningen av punkt 2 när det gäller kriteriet i punkt 1 a. Anmälan ska ange på vilka grunder institutet har fastställt att den berörda anställde, eller den personalkategori som denne tillhör, uppfyller något av de villkor som anges i punkt 2 och ska, i förekommande fall, omfatta den bedömning som institutet genomfört i enlighet med punkt 3.
5. Institutets tillämpning av punkt 2 när det gäller en anställd som beviljats en total ersättning på minst 750 000 euro under det föregående budgetåret, eller i förhållande till kriteriet i punkt 1 b, ska godkännas på förhand av den behöriga myndighet som ansvarar för tillsynen över institutet.
Den behöriga myndigheten ska endast ge förhandsgodkännande om institutet kan visa att ett av villkoren i punkt 2 är uppfyllt, med beaktande, när det gäller villkoret i punkt 2 b, av de bedömningskriterier som anges i punkt 3.
Om en anställd har erhållit en total ersättning på minst 1 000 000 euro under det föregående budgetåret ska den behöriga myndigheten endast i undantagsfall ge förhandsgodkännande. För att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna artikel ska den behöriga myndigheten informera Europeiska bankmyndigheten innan den ger sitt godkännande för en sådan anställd.
Artikel 5
Beräkning av ersättning som beviljats
1. Vid tillämpning av denna förordning ska ersättning som tilldelats men ännu inte utbetalats ut värderas vid datumet för tilldelning utan hänsyn till tillämpningen av den diskonteringssats som avses i artikel 94.1 g iii i direktiv 2013/36/EU eller minskningar av utbetalningarna genom återkrav (claw-back), straffpremier (malus) eller liknade. Alla belopp ska beräknas brutto och på heltidsbasis.
2. Vid tillämpning av artikel 4.1 b och c kan den ersättning som tilldelats tas upp separat för varje medlemsstat och tredje land där institutet är etablerat, och personal ska anses höra till det land där de utför större delen av sin verksamhet.
Artikel 6
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 4 mars 2014.