NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1089/2010
ze dne 23. listopadu 2010,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (1), a zejména na článek 7 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2007/2/ES stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství. Členské státy musejí v rámci této infrastruktury zpřístupnit datové sady týkající se jedné nebo několika příloh směrnice 2007/2/ES a příslušné služby prostorových dat v souladu s technickými podmínkami pro interoperabilitu a tam kde jsou uplatnitelné, i pro harmonizaci sady prostorových dat a služby prostorových dat.
(2)
Technické podmínky přihlížejí k příslušným požadavkům uživatelů, které byly zjišťovány u zúčastněných subjektů na základě průzkumu požadavků uživatelů a analýzy předložených referenčních materiálů a příslušných politik Unie v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí.
(3)
Komise analyzovala proveditelnost technických podmínek a jejich přiměřenost z hlediska pravděpodobných nákladů a přínosů na základě výsledků testů oznámených zúčastněnými subjekty a odpovědí členských států předložených prostřednictvím národních kontaktních míst na žádost o informace týkající se posouzení nákladů a přínosů a důkazů ze studií provedených členskými státy o nákladech a přínosech infrastruktur prostorových dat na regionální úrovni.
(4)
Zástupci členských států a další fyzické nebo právnické osoby zainteresované na prostorových datech, včetně uživatelů, výrobců, poskytovatelů služeb s přidanou hodnotou nebo jakéhokoli koordinačního orgánu, měli možnost zúčastnit se zpracování technických podmínek prostřednictvím navržených odborníků a vyhodnotit návrh prováděcích pravidel v konzultacích se zúčastněnými subjekty a za pomoci testování.
(5)
Za účelem dosažení interoperability a přínosu vyplývajícího z úsilí společenství uživatelů a výrobců jsou mezinárodní normy v případě potřeby začleněny do pojmů a definic prvků témat prostorových dat uvedených v příloze I, II nebo III směrnice 2007/2/ES.
(6)
Aby byla zajištěna interoperabilita a harmonizace všech témat prostorových dat, měly by členské státy splnit požadavky na společné datové typy, identifikaci prostorových objektů, metadata pro interoperabilitu, obecný síťový model a jiné modely a pravidla, která se vztahují na všechna témata prostorových dat.
(7)
S cílem zajistit interoperabilitu a harmonizaci v rámci jednoho tématu prostorových dat by členské státy měly používat klasifikace a definice prostorových objektů, jejich klíčové atributy a přidružené role, datové typy, domény hodnot a specifická pravidla, která se vztahují na jednotlivá témata prostorových dat.
(8)
Vzhledem k tomu, že hodnoty číselníků potřebné pro provádění tohoto nařízení nejsou v nařízení obsaženy, mělo by se toto nařízení začít používat teprve až budou uvedené hodnoty přijaty ve formě právního aktu. Je proto vhodné odložit použitelnost tohoto nařízení.
(9)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2007/2/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na technické podmínky pro interoperabilitu a případně pro harmonizaci sad prostorových dat a služeb prostorových dat odpovídajících tématům uvedeným v příloze I, II a III směrnice 2007/2/ES.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se používají tyto definice a definice specifické pro určitá témata, uvedené v příloze II:
1.
„abstraktním typem“ (abstract type) se rozumí typ, pro který nelze vytvořit instanci, ale který může mít atributy a přidružené role,
2.
„přidruženou rolí“ (association role) se rozumí hodnota nebo objekt, k němuž má typ vztah, podle čl. 8 odst. 2 písm. b) směrnice 2007/2/ES,
3.
„atributem“ (attribute) se rozumí charakteristika typu uvedená v čl. 8 odst. 2 písm. c) směrnice 2007/2/ES,
4.
„předběžným typem“ (candidate type) se rozumí typ, který se už používá jako součást specifikace témat prostorových dat v příloze I směrnice 2007/2/ES, ale který bude plně specifikován v tématu prostorových dat v příloze II nebo III směrnice 2007/2/ES, kam tematicky patří,
5.
„číselníkem“ (code list) se rozumí otevřený výčet, který lze rozšířit,
6.
„datovým typem“ (data type) se rozumí deskriptor sady hodnot, které nemají identitu, v souladu s ISO 19103,
7.
„výčtem“ (enumeration) se rozumí datový typ, jehož instance tvoří pevný seznam jmenovitě uvedených písmenných hodnot. Atributy výčtového typu mohou mít hodnoty pouze z tohoto seznamu,
8.
„externím identifikátorem objektu“ (external object identifier) se rozumí jednoznačný identifikátor objektu publikovaný odpovědným orgánem, který lze použít v externích aplikacích pro odkaz na prostorový objekt,
9.
„identifikátorem“ (identifier) se rozumí lingvisticky nezávislá posloupnost znaků schopných jednoznačně a trvale identifikovat entitu, k níž je přidružena, v souladu s EN ISO 19135,
10.
„vytvořením instance“ (instantiate) se rozumí vytvoření objektu, který odpovídá definici, atributům, přidruženým rolím a omezením specifikovaným pro typ vytvořené instance,
11.
„vrstvou“ (layer) se rozumí základní jednotka geografické informace, kterou si lze vyžádat ze serveru jako mapu v souladu s EN ISO 19128,
12.
„informacemi o životním cyklu“ (life-cycle information) se rozumí soubor vlastností prostorového objektu, který popisuje časové charakteristiky verze prostorového objektu nebo jejich změny mezi verzemi,
13.
„prvkem metadat“ (metadata element) se rozumí diskrétní jednotka metadat v souladu s EN ISO 19115,
14.
„skupinou“ (package) se rozumí univerzální mechanismus pro uspořádání prvků do skupin,
15.
„registrem“ (register) se rozumí sada záznamů, která obsahuje identifikátory přiřazené položkám s popisy přidružených položek, v souladu s EN ISO 19135,
16.
„typem prostorového objektu“ (spatial object type) se rozumí klasifikace prostorových objektů,
17.
„stylem“ (style) se rozumí přiřazení typů prostorových objektů a jejich vlastností a omezení parametrizovaným symbolům používaným při tvorbě map,
18.
„podtypem“ (sub-type of) se rozumí vztah mezi specifičtějším typem prostorového objektu a obecnějším typem, přičemž specifičtější typ je plně v souladu s obecnějším typem a obsahuje další informace převzaté z ISO 19103,
19.
„typem“ (type) se rozumí typ prostorového objektu nebo datový typ,
20.
„zrušitelným “ (voidable) se rozumí, že pro atribut nebo přidruženou roli lze hodnotu „void“ (zrušená) použít, pokud v sadách prostorových dat udržovaných členskými státy není obsažena žádná odpovídající hodnota, nebo odpovídající hodnotu není možné za přiměřené náklady odvodit z existujících hodnot. Nejsou-li atribut nebo přidružená role zrušitelné, buňka tabulky specifikující její zrušitelnost se ponechá prázdná.
Článek 3
Společné typy
Typy, které jsou společné pro několik témat uvedených v přílohách I, II a II směrnice 2007/2/ES, musí odpovídat definicím a omezením a zahrnovat atributy a přidružené role uvedené v příloze I.
Článek 4
Typy pro výměnu a klasifikaci prostorových objektů
1. Pro výměnu a klasifikaci prostorových objektů z datových sad použijí členské státy typy prostorových objektů a přidružené datové typy, výčty a číselníky uvedené v příloze II, které splňují podmínky stanovené v článku 4 směrnice 2007/2/ES.
2. Typy prostorových objektů a datové typy musí odpovídat definicím a omezením a musí obsahovat atributy a přidružené role stanovené v příloze II.
3. Výčty používané v atributech nebo přidružených rolích typu prostorového objektu nebo datových typů musejí odpovídat definicím a musí zahrnovat hodnoty stanovené v příloze II. Hodnoty výčtu jsou jazykově neutrální mnemotechnické počítačové kódy.
4. Číselníky používané v atributech nebo přidružených rolích typu prostorového objektu nebo datových typů musí odpovídat definicím stanoveným v příloze II.
Článek 5
Typy
1. U všech typů definovaných v tomto nařízení je jazykově neutrální název pro počítače uveden v závorkách v nadpisu oddílu, který specifikuje požadavky na tento typ. Tento jazykově neutrální název se používá pro odkazování na příslušný typ v definici atributu nebo přidružené roli.
2. Typy, které jsou podtypy jiného typu, zahrnují rovněž všechny atributy a přidružené role daného typu.
3. Pro abstraktní typy se nevytváří instance.
4. Předběžné typy se posuzují během zpracování požadavků na téma prostorových dat, k nimž tematicky patří. Jedinou přípustnou změnou specifikace předběžného typu v průběhu tohoto zpracování je její rozšíření.
Článek 6
Číselníky a výčty
1. Číselníky jsou jedním z těchto typů specifikovaných v příloze II:
a)
číselníky, které jsou spravovány ve společném registru číselníků a které členské státy nesmějí rozšířit;
b)
číselníky, které členské státy mohou rozšířit.
2. V případě, že členský stát číselník rozšíří, přípustné hodnoty rozšířených číselníků musí být zpřístupněny v registru.
3. Atributy nebo přidružené role typů prostorového objektu nebo datových typů, které mají typ číselníku, mohou nabývat pouze hodnot platných podle registru, v němž je číselník spravován.
4. Atributy nebo přidružené role typu prostorového objektu nebo datových typů, které mají typ výčtu, mohou nabývat pouze hodnot ze seznamů specifikovaných pro tento typ výčtu.
Článek 7
Kódování
1. Každé pravidlo kódování používané ke kódování prostorových dat musí odpovídat normě EN ISO 19118. Musí zejména specifikovat pravidla konverze schématu pro všechny typy prostorových objektů a všechny atributy a přidružené role a používanou strukturu výstupních dat.
2. Každé pravidlo kódování používané ke kódování prostorových dat musí být zpřístupněno.
Článek 8
Aktualizace
1. Členské státy musí pravidelně zpřístupňovat aktualizace dat.
2. Všechny aktualizace se provádějí nejpozději do šesti měsíců po použití změny ve zdrojové datové sadě, není-li v příloze II pro konkrétní téma prostorových dat stanovena jiná lhůta.
Článek 9
Správa identifikátorů
1. Datový typ Identifikátor definovaný v oddíle 2.1. přílohy I se použije jako typ pro externí identifikátor objektu prostorového objektu.
2. Externí identifikátor objektu pro jednoznačnou identifikaci prostorových objektů se během životního cyklu prostorového objektu nemění.
Článek 10
Životní cyklus prostorových objektů
1. Různé verze téhož prostorového objektu jsou vždy instance stejného typu prostorového objektu.
2. Atributy namespace a localId externího identifikátoru objektu zůstanou stejné pro různé verze prostorového objektu.
3. Pokud se používají atributy beginLifespanVersion a endLifespanVersion, hodnota endLifespanVersion nesmí obsahovat starší datum než hodnota beginLifespanVersion.
Článek 11
Časové referenční systémy
1. Používá se výchozí časový referenční systém uvedený v bodě 5 části B přílohy nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 (2), nejsou-li v příloze II pro konkrétní téma prostorových dat specifikovány jiné časové referenční systémy.
2. V případě, že se používají jiné časové referenční systémy, musí být specifikovány v metadatech datových sad.
Článek 12
Jiné požadavky a pravidla
1. Doména hodnot prostorových vlastností definovaná v tomto nařízení je omezena na prostorové schéma Simple Feature podle ustanovení normy EN ISO 19125-1, není-li pro konkrétní téma nebo typ prostorových dat stanoveno jinak.
2. Všechny hodnoty měření se vyjadřují s použitím jednotek SI, není-li pro konkrétní téma nebo typ prostorových dat stanoveno jinak.
3. Pokud se používají atributy validFrom a validTo, hodnota validTo nesmí obsahovat starší datum než hodnota validFrom.
4. Kromě toho se používají všechny požadavky stanovené v příloze II, které jsou specifické pro dané téma.
Článek 13
Metadata nezbytná pro interoperabilitu
Metadata popisující sadu prostorových dat zahrnují tyto prvky metadat nezbytné pro interoperabilitu:
1. Souřadnicový referenční systém: popis souřadnicového referenčního systému používaného (souřadnicových referenčních systémů používaných) v datové sadě.
2. Časový referenční systém: popis časového referenčního systému používaného (časových referenčních systémů používaných) v datové sadě.
Tento prvek je povinný, pouze pokud sada prostorových dat obsahuje časové informace, které se nevztahují na výchozí časový referenční systém.
3. Kódování: popis konstrukce (konstrukcí) programovacího jazyka, který specifikuje reprezentaci datových objektů v záznamu, souboru, zprávě, paměťové jednotce nebo v přenosovém kanálu.
4. Topologická správnost: správnost jednoznačně kódovaných topologických charakteristik datové sady podle popisu v rozsahu.
Tento prvek je povinný, pouze pokud datová sada obsahuje typy z obecného síťového modelu (Generic Network Model) a nezajišťuje topologii osy (propojení os) pro síť.
5. Kódování znaků: kódování znaků používané v datové sadě.
Tento prvek je povinný, pouze když se používá kódování, které není založeno na UTF-8.
Článek 14
Znázornění
1. Pro znázornění sad prostorových dat s použitím prohlížecích síťových služeb specifikovaných v nařízení Komise č. 976/2009 (3) musí být k dispozici:
a)
vrstvy specifikované v příloze II pro téma nebo témata, ke kterým se datová sada vztahuje;
b)
pro každou vrstvu alespoň výchozí styl znázornění, který minimálně obsahuje přidružený název a jednoznačný identifikátor.
2. V příloze II jsou pro každou vrstvu stanoveny:
a)
člověkem čitelný název vrstvy, který se použije pro znázornění v uživatelském rozhraní;
b)
typ(y) prostorových objektů, které tvoří obsah vrstvy.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 15. prosince 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. listopadu 2010.
RÈGLEMENT (UE) No 1089/2010 DE LA COMMISSION
du 23 novembre 2010
portant modalités d'application de la directive 2007/2/CE du Parlement européen et du Conseil en ce qui concerne l'interopérabilité des séries et des services de données géographiques
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu la directive 2007/2/CE du Parlement européen et du Conseil du 14 mars 2007 établissant une infrastructure d'information géographique dans la Communauté européenne (INSPIRE) (1), et notamment son article 7, paragraphe 1,
considérant ce qui suit:
(1)
La directive 2007/2/CE définit les règles générales à appliquer pour l'établissement de l'infrastructure d'information géographique dans la Communauté européenne. Au sein de cette infrastructure, les États membres sont tenus de mettre à disposition les séries de données relevant d'une ou plusieurs annexes de la directive 2007/2/CE et les services de données géographiques correspondants, conformément aux modalités techniques de l'interopérabilité et, lorsque cela est possible, de l'harmonisation des séries et des services de données géographiques.
(2)
Les modalités techniques tiennent compte des exigences des utilisateurs en la matière, lesquelles ont été déterminées en menant une enquête à ce sujet auprès des parties prenantes et en analysant les documents de référence communiqués, ainsi que les politiques environnementales de l'Union et les politiques ou activités susceptibles d'avoir une incidence sur l'environnement.
(3)
La Commission a analysé la faisabilité des modalités techniques et leur proportionnalité en termes de coûts et d'avantages probables sur la base des résultats d'essais transmis par les parties prenantes, des réponses des États membres à une demande d'informations concernant les considérations liées au rapport coût/avantages communiquées par l'intermédiaire des points de contact nationaux, ainsi que de données provenant des études menées par les États membres sur les coûts et les avantages des infrastructures de données géographiques au niveau régional.
(4)
Les représentants des États membres, de même que les autres personnes physiques ou morales pour lesquelles les données géographiques concernées présentent un intérêt, y compris les utilisateurs, les producteurs, les fournisseurs de services à valeur ajoutée ou tout organisme de coordination, ont eu la possibilité de participer à l'élaboration des modalités techniques par l'intermédiaire des experts proposés, ainsi que d'évaluer les projets de règles de mise en œuvre dans le cadre d'une consultation des parties prenantes et d'un programme d'essais.
(5)
Afin d'assurer l'interopérabilité et de tirer parti des efforts déployés par les communautés d'utilisateurs et de producteurs, les normes internationales sont, le cas échéant, intégrées dans les concepts et les définitions des éléments des thèmes de données géographiques énumérés à l'annexe I, II ou III de la directive 2007/2/CE.
(6)
Afin d'assurer l'interopérabilité et l'harmonisation entre les thèmes de données géographiques, il convient que les États membres se conforment aux exigences applicables en ce qui concerne les types de données communs, l'identification des objets géographiques, les métadonnées pour l'interopérabilité, le modèle générique de réseau et les autres concepts et règles s'appliquant à tous les thèmes de données géographiques.
(7)
Afin d'assurer l'interopérabilité et l'harmonisation au sein d'un thème de données géographiques, il convient que les États membres utilisent les classifications et les définitions des objets géographiques, leurs attributs essentiels et relations, leurs types de données, leurs domaines de valeurs, ainsi que les règles spécifiques applicables au thème de données géographiques concerné.
(8)
Étant donné que le présent règlement ne contient pas les valeurs des listes de codes requises aux fins de sa mise en œuvre, il convient qu'il n'entre en vigueur que lorsque ces valeurs auront été adoptées en tant qu'acte juridique. Il est dès lors opportun de reporter l'applicabilité du présent règlement.
(9)
Les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l'avis du comité institué par l'article 22 de la directive 2007/2/CE,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Objet
Le présent règlement définit les exigences applicables en ce qui concerne les modalités techniques de l'interopérabilité et, lorsque cela est possible, de l'harmonisation des séries et des services de données géographiques correspondant aux thèmes énumérés aux annexes I, II et III de la directive 2007/2/CE.
Article 2
Définitions
Les définitions ci-après et les définitions thématiques figurant à l'annexe II s'appliquent aux fins du présent règlement:
1. «type abstrait» (abstract type): un type qui ne peut pas être «instancié», mais qui peut avoir des attributs et des relations;
2. «relation» (association role): une valeur ou un objet avec lesquels un type a un lien, conformément à l'article 8, paragraphe 2, point b), de la directive 2007/2/CE;
3. «attribut» (attribute): une caractéristique d'un type, conformément à l'article 8, paragraphe 2, point c), de la directive 2007/2/CE;
4. «type candidat» (candidate type): un type qui est déjà utilisé dans la spécification d'un thème de données géographiques à l'annexe I de la directive 2007/2/CE, mais qui sera intégralement spécifié dans le thème de données géographiques visé à l'annexe II ou III de la directive 2007/2/CE dont il relève sur le plan thématique;
5. «liste de codes» (code list): une énumération ouverte qui peut être étendue;
6. «type de données» (data type): le descripteur d'un ensemble de valeurs qui ne sont pas identifiables, conformément à la norme ISO 19103;
7. «énumération» (enumeration): un type de données dont les instances constituent une liste fixe de valeurs littérales dénommées. Les attributs d'un type énuméré ne peuvent prendre des valeurs que dans cette liste;
8. «identifiant externe d'objet» (external object identifier): un identifiant d'objet unique publié par l'organisme responsable et pouvant être utilisé par des applications externes pour identifier l'objet géographique;
9. «identifiant» (identifier): une séquence de caractères linguistiquement indépendante capable d’identifier de manière unique et permanente ce à quoi elle est associée, conformément à la norme EN ISO 19135;
10. «instancier» (instantiate): créer un objet conforme à la définition, aux attributs, aux relations et aux contraintes spécifiés pour le type instancié;
11. «couche» (layer): une unité de base des informations géographiques susceptible d'être demandée sous la forme d'une carte à un serveur, conformément à la norme EN ISO 19128;
12. «informations sur le cycle de vie» (life-cycle information): un ensemble de propriétés d'un objet géographique qui décrit les caractéristiques temporelles d'une version d'un objet géographique ou les modifications intervenues entre les différentes versions;
13. «élément de métadonnées» (metadata element): une unité distincte de métadonnées, conformément à la norme EN ISO 19115;
14. «paquet» (package): un mécanisme d'usage général utilisé pour organiser des éléments en groupes;
15. «registre» (register): un ensemble de fichiers comportant les identifiants attribués aux items et des descriptions qui leur sont associées, conformément à la norme EN ISO 19135;
16. «type d'objet géographique» (spatial object type): une classification d'objets géographiques;
17. «style» (style): la mise en correspondance de types d'objets géographiques et de leurs propriétés et contraintes avec des symboles paramétrés utilisés pour le dessin cartographique;
18. «sous-type de» (sub-type of): le lien entre un type plus spécifique et un type plus général dans lequel le type plus spécifique est entièrement cohérent avec le type plus général et contient des informations complémentaires, d'après la norme ISO 19103;
19. «type» (type): un type d'objet géographique ou de données;
20. «potentiellement inconnu» (voidable): le fait que, pour un attribut ou une relation, la valeur «inconnu» (void) puisse être attribuée si les séries de données géographiques gérées par les États membres ne contiennent pas de valeur correspondante ou s'il est impossible de dériver une valeur correspondante à partir des valeurs existantes moyennant un coût raisonnable. Si un attribut ou une relation n'est pas potentiellement inconnu, la case du tableau indiquant la capacité à être potentiellement inconnu (voidability) est laissée en blanc.
Article 3
Types communs
Les types qui sont communs à plusieurs des thèmes énumérés aux annexes I, II et III de la directive 2007/2/CE sont conformes aux définitions et aux contraintes définies à l'annexe I et comprennent les attributs et les relations prévus à ladite annexe.
Article 4
Types pour l'échange et la classification d'objets géographiques
1. Les États membres utilisent les types d'objets géographiques et les types de données, énumérations et listes de codes associés définis à l'annexe II pour l'échange et la classification d'objets géographiques appartenant à des séries de données remplissant les conditions énoncées à l'article 4 de la directive 2007/2/CE.
2. Les types d'objets géographiques et les types de données sont conformes aux définitions et aux contraintes définies à l'annexe II et comprennent les attributs et les relations prévus à ladite annexe.
3. Les énumérations utilisées dans les attributs ou les relations des types d'objets géographiques ou des types de données sont conformes aux définitions figurant à l'annexe II et comprennent les valeurs définies à ladite annexe. Les valeurs d'énumération sont des codes mnémoniques linguistiquement neutres pour machines.
4. Les listes de codes utilisées pour les attributs ou les relations des types d'objets géographiques ou des types de données sont conformes aux définitions figurant à l'annexe II.
Article 5
Types
1. Pour tous les types définis dans le présent règlement, un nom linguistiquement neutre pour machines est indiqué entre parenthèses dans le titre de la section dans laquelle sont précisées les exigences applicables au type en question. Ce nom linguistiquement neutre est utilisé pour faire référence au type correspondant dans la définition d'un attribut ou d'une relation.
2. Les types qui sont un sous-type d'un autre type comprennent également l'ensemble des attributs et des relations du type en question.
3. Les types abstraits ne sont pas instanciés.
4. Les types candidats sont pris en compte lors de la formulation des exigences applicables au thème de données géographiques auquel ils se rapportent du point de vue thématique. Lors de la formulation de ces exigences, la seule modification qui peut être apportée à la spécification du type candidat consiste à l'étendre.
Article 6
Listes de codes et énumérations
1. Les listes de codes relèvent de l'un des types suivants, lesquels sont spécifiés à l'annexe II:
a)
listes de codes qui sont gérées dans un registre commun de listes de codes et que les États membres ne sont pas autorisés à étendre;
b)
listes de codes que les États membres sont autorisés à étendre.
2. Lorsqu'un État membre étend une liste de codes, les valeurs autorisées des listes de codes étendues sont mises à disposition dans un registre.
3. Les attributs ou les relations des types d'objets géographiques ou des types de données qui ont un type de liste de codes ne peuvent prendre que les valeurs qui sont autorisées par le registre dans lequel la liste de codes est gérée.
4. Les attributs ou les relations des types d'objets géographiques ou des types de données qui ont un type d'énumération ne peuvent prendre que les valeurs figurant dans les listes spécifiées pour le type d'énumération.
Article 7
Encodage
1. Toutes les règles d'encodage utilisées pour encoder les données géographiques sont conformes à la norme EN ISO 19118. Elles spécifient notamment les règles de conversion des schémas applicables à tous les types d'objets géographiques et à tous les attributs et relations, ainsi que la structure utilisée pour les données de sortie.
2. Toutes les règles d'encodage utilisées pour encoder les données géographiques sont mises à disposition.
Article 8
Mises à jour
1. Les États membres mettent régulièrement à disposition les mises à jour des données.
2. Toutes les mises à jour sont réalisées au plus tard 6 mois après l'intégration de la modification dans la série de données source, sauf si l'annexe II spécifie une période différente pour un thème spécifique de données géographiques.
Article 9
Gestion des identifiants
1. Le type de données «Identifier» défini au point 2.1 de l'annexe I est utilisé comme type pour l'identifiant externe d'un objet géographique.
2. L'identifiant externe d'objet permettant d'identifier les objets géographiques de manière univoque n'est pas modifié pendant le cycle de vie d'un objet géographique.
Article 10
Cycle de vie des objets géographiques
1. Les différentes versions d'un même objet géographique sont toujours des instances du même type d'objet géographique.
2. Les attributs «namespace» et «localId» de l'identifiant externe d'objet restent les mêmes pour les différentes versions d'un objet géographique.
3. Lorsque les attributs «beginLifespanVersion» et «endLifespanVersion» sont utilisés, la valeur de «endLifespanVersion» n'est pas antérieure à la valeur de «beginLifespanVersion».
Article 11
Systèmes de référence temporels
1. Le système de référence temporel utilisé par défaut est celui visé à la partie B, point 5, de l'annexe du règlement (CE) no 1205/2008 de la Commission (2), à moins que l'annexe II ne spécifie d'autres systèmes de référence temporels pour un thème spécifique de données géographiques.
2. Si d'autres systèmes de référence temporels sont utilisés, ils sont spécifiés dans les métadonnées de la série de données en question.
Article 12
Autres exigences & règles
1. Le domaine de valeur des propriétés géographiques défini dans le présent règlement est limité au schéma géographique «Simple Feature» défini par la norme EN ISO 19125-1, sauf indication contraire pour un thème ou un type spécifique de données géographiques.
2. Toutes les valeurs mesurées sont exprimées dans le Système International d'unités, sauf indication contraire pour un thème ou un type spécifique de données géographiques.
3. Lorsque les attributs «validFrom» et «validTo» sont utilisés, la valeur de «validTo» n'est pas antérieure à la valeur de «validFrom».
4. En outre, toutes les exigences thématiques énoncées à l'annexe II sont applicables.
Article 13
Métadonnées requises pour l'interopérabilité
Les métadonnées décrivant une série de données géographiques comprennent les éléments de métadonnées suivants, qui sont requis pour l'interopérabilité:
1. référentiel de coordonnées: description du ou des référentiels de coordonnées utilisés dans la série de données;
2. système de référence temporel: description du ou des systèmes de référence temporels utilisés dans la série de données.
Cet élément n'est obligatoire que si la série de données géographiques contient des informations temporelles qui ne font pas référence au système de référence temporel par défaut;
3. encodage: description du ou des concepts en langage machine spécifiant la représentation des objets de données dans un enregistrement, un fichier, un message, un dispositif de stockage ou un canal de transmission;
4. cohérence topologique: exactitude des caractéristiques topologiques explicitement encodées de la série de données, telles que décrites dans le champ d'application;
Cet élément n'est obligatoire que si la série de données comprend des types issus du modèle générique de réseau («Generic Network Model») et n'assure pas la topologie du réseau (c'est-à-dire à la connectivité des lignes centrales);
5. encodage de caractères: l'encodage de caractères utilisé dans la série de données.
Cet élément n'est obligatoire que si l'encodage utilisé n'est pas basé sur UTF-8.
Article 14
Représentation
1. Sont mis à disposition aux fins de la représentation de séries de données géographiques au moyen d'un service de consultation en réseau au sens du règlement (CE) no 976/2009 de la Commission (3):
a)
les couches indiquées à l'annexe II pour le ou les thèmes auxquels la série de données se rapporte;
b)
pour chaque couche, au moins un style de représentation par défaut, comprenant au minimum un titre associé et un identifiant unique.
2. Pour chaque couche, l'annexe II définit ce qui suit:
a)
un titre directement lisible qui sera utilisé pour l'affichage dans l'interface utilisateur;
b)
le ou les types d'objets géographiques qui constituent le contenu de la couche.
Article 15
Entrée en vigueur
Le présent règlement entre en vigueur le [vingtième] jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Il s’applique à compter du 15 décembre 2010.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 23 novembre 2010.