PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 205/2011
ze dne 28. února 2011
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (3) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 367/2006 (4) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(3)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) konečné antidumpingové clo uložené tomuto výrobci nařízením (ES) č. 1676/2001.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (6) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o výrobce PET filmu v Indii. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (7) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Stejným nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu zahájeného Komisí z vlastní iniciativy a týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (8) konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(7)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto smyslu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 ze dne 13. září 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1292/2007 a (ES) č. 367/2006, pokud jde o vynětí z opatření stanovených těmito nařízeními jednoho izraelského vývozce a o ukončení celní evidence dovozu od tohoto vývozce (9).
(8)
Je třeba připomenout, že na společnost Vacmet India Limited se uplatňuje zbytkové antidumpingové clo ve výši 17,3 % na základě nařízení (ES) č. 1292/2007.
2. Stávající vyrovnávací opatření
(9)
Je rovněž třeba uvést, že na společnost Vacmet India Limited se uplatňuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 % na základě nařízení (ES) č. 367/2006 v platném znění.
3. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
Dne 7. srpna 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost o přezkum, jenž by byl omezen na dumping, podala společnost Vacmet India Limited, vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
4. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila dne 14. ledna 2010 v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkum dumpingu ve vztahu k žadateli.
(12)
Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu také mělo posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
(13)
Dne 14. ledna 2010 Komise rovněž zveřejněním oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie (11) zahájila částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření omezený na přezkum subvencování ve vztahu k žadateli.
5. Šetření
(14)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(15)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumného šetření oficiálně informovala žadatele, úřady země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(16)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Výrobkem, jehož se týká tento přezkum, je výrobek vymezený v nařízení, kterým se ukládají platná opatření (nařízení (ES) č. 1292/2007), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(19)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(20)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(21)
K určení běžné hodnoty bylo nejprve stanoveno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, konkrétně zda tento prodej představoval 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do EU. Komise dospěla k závěru, že žadatel prodával obdobný výrobek na domácím trhu v celkově reprezentativním objemu. Tato zkouška reprezentativnosti byla poté provedena u jednotlivých druhů výrobku. Bylo zjištěno, že dva druhy nebyly na domácím trhu prodávány vůbec.
(22)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na indickém domácím trhu v průběhu období šetření. Bylo zjištěno, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových.
(23)
Bylo zjištěno, že pokud jde o druhy výrobků prodávané na domácím trhu, jež prošly zkouškou reprezentativnosti uvedenou v 21. bodě odůvodnění výše, u jednoho druhu výrobku nebyla žádná transakce domácího prodeje zisková, a tyto transakce tedy neproběhly v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(24)
Pokud jde o druhy výrobků prodávané na domácím trhu v Indii v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených odběrateli, kteří nejsou ve spojení podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo splatných. Pokud jde o ostatní druhy, konkrétně druh uvedený ve 23. bodě odůvodnění výše a druhy, jež nejsou prodávány na domácím trhu, byla běžná hodnota určena na základě výrobních nákladů žadatele u dotčených vyvezených vzorů s připočtením přiměřené částky na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(25)
S ohledem na vysokou úroveň ziskovosti domácího prodeje v běžném obchodním styku byly částky na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk založeny na všech domácích prodejích obdobného výrobku na domácím trhu.
b) Vývozní cena
(26)
Ve všech případech, kdy se PET film vyvážel přímo nezávislým odběratelům v EU, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(27)
Pokud jde o prodej na vývoz do EU, který se uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena na základě cen, za něž byly dovážené výrobky prodány prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(28)
Za tímto účelem byly provedeny úpravy všech nákladů vzniklých mezi dovozem a opětovným prodejem prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie. U těchto prodejů byla rovněž odečtena přiměřená částka na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk. Procentní podíl použitý k výpočtu zisku a nákladů na odbyt a obecné a správní výdaje byly v souladu s podílem uvedeným ve výsledovce a rozvaze společnosti ve spojení.
c) Srovnání
(29)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel v odůvodněných případech platí.
d) Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(31)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti, jak je uvádí žadatel, lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(32)
Šetření ukázalo, že indikativní dumpingové rozpětí vypočítané v souvislosti s prodejem na vývoz žadatele do třetích zemí bylo během období přezkumného šetření rovněž negativní. Pokud jde o objem, tento prodej byl několikanásobně větší než prodej na vývoz do EU.
(33)
Bylo rovněž zjištěno, že žadatel od roku 2007 značným způsobem investoval do zlepšení svého výrobního procesu a do výroby základní suroviny, která je nezbytná k výrobě dotčeného výrobku. Tyto změny vedly zejména ke snížení nákladů, a vysvětluje se tak přímý dopad na dumpingové rozpětí společnosti. Lze mít za to, že změna okolností je trvalé povahy.
(34)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny okolností považují za trvalé a že použití současné výše antidumpingových opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(35)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku žadatelem na 0 %.
(36)
Podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (12) nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem nápravy jedné a téže situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, na žadatele se vztahuje vyrovnávací clo. Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele, pokud jde o dotčený výrobek, činí 0 %, v tomto případě k takové situaci nedochází.
(37)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zvažuje návrh změny celní sazby platné pro žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky.
(38)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se vkládá položka, která zní:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indie
0,0
A992“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. února 2011.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 205/2011 DU CONSEIL
du 28 février 2011
portant modification du règlement (CE) no 1292/2007 instituant un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Inde
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement antidumping de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4, et son article 11, paragraphes 3, 5 et 6,
vu la proposition présentée par la Commission européenne (ci-après dénommée « Commission»), après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Enquête antérieure et mesures antidumping existantes
(1)
En août 2001, par le règlement (CE) no 1676/2001 (2), le Conseil a institué un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires, entre autres, de l’Inde. Les mesures comportaient un droit antidumping ad valorem compris entre 0 % et 62,6 %, applicable aux importations provenant de producteurs-exportateurs nommément cités, ainsi qu’un taux de droit résiduel de 53,3 % applicable aux importations provenant de toutes les autres sociétés.
(2)
En mars 2006, par le règlement (CE) no 366/2006 (3), le Conseil a modifié les mesures instituées par le règlement (CE) no 1676/2001, en imposant des taux de droit antidumping compris entre 0 % et 18 %, compte tenu des conclusions du réexamen au titre de l’expiration des mesures compensatoires définitives qui figurent dans le règlement (CE) no 367/2006 (4).
(3)
En août 2006, à la suite d’un réexamen intermédiaire concernant les subventions accordées à un producteur indien de feuilles en PET, le Conseil a, par le règlement (CE) no 1288/2006 (5), modifié le droit antidumping définitif institué à l’égard de ce producteur par le règlement (CE) no 1676/2001.
(4)
En septembre 2006, à la suite d’une demande déposée par un nouveau producteur-exportateur, le Conseil a, par le règlement (CE) no 1424/2006 (6), modifié le règlement (CE) no 1676/2001 en ce qui concerne un producteur indien de feuilles en PET. Le règlement modifié a établi une marge de dumping de 15,5 % et un taux de droit antidumping de 3,5 % pour la société en question, compte tenu de la marge de subvention à l’exportation constatée pour cette société dans l’enquête antisubventions qui a conduit à l’adoption du règlement (CE) no 367/2006. Aucun droit compensateur individuel n’ayant été fixé pour cette société, le taux établi pour toutes les autres sociétés lui a été appliqué.
(5)
En novembre 2007, par le règlement (CE) no 1292/2007 (7), le Conseil a institué un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en PET originaires de l’Inde à la suite d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures mené conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement antidumping de base. Le même règlement a clôturé un réexamen intermédiaire partiel mené conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement antidumping de base et concernant un seul producteur-exportateur indien.
(6)
En janvier 2009, à la suite d’un réexamen intermédiaire partiel ouvert par la Commission de sa propre initiative et concernant les subventions accordées à cinq producteurs indiens de feuilles en PET, le Conseil a, par le règlement (CE) no 15/2009 (8), modifié le droit antidumping définitif institué à l’égard de ces sociétés par le règlement (CE) no 1292/2007 ainsi que les droits compensateurs définitifs institués à leur égard par le règlement (CE) no 367/2006.
(7)
Le règlement (CE) no 1292/2007 a également maintenu l’extension des mesures au Brésil et à Israël, tout en exemptant certaines sociétés. La dernière modification apportée à cet égard au règlement (CE) no 1292/2007 l’a été par le règlement d’exécution (UE) no 806/2010 du 13 septembre 2010 modifiant les règlements (CE) no 1292/2007 et (CE) no 367/2006 en accordant une exemption des mesures imposées par lesdits règlements à un exportateur israélien de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires d’Inde et mettant fin à l’enregistrement des importations provenant de cet exportateur (9).
(8)
Il y a lieu de noter que Vacmet India Limited est soumis à un droit antidumping résiduel de 17,3 % en vertu du règlement (CE) no 1292/2007.
2. Mesures compensatoires en vigueur
(9)
Il y a également lieu de noter que Vacmet India Limited est soumis à un droit compensateur de 19,1 % en vertu du règlement (CE) no 367/2006.
3. Demande de réexamen intermédiaire partiel
(10)
Le 7 août 2009, la Commission a été saisie d’une demande de réexamen intermédiaire partiel au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base. La demande, qui portait uniquement sur l’examen du dumping, a été présentée par Vacmet India Limited, un producteur-exportateur établi en Inde (ci-après dénommé «requérant»). Dans sa demande, le requérant a fait valoir que les circonstances sur la base desquelles des mesures avaient été instituées avaient changé et que ces changements présentaient un caractère durable. Le requérant a fourni des éléments de preuve démontrant a priori que le maintien des mesures à leur niveau actuel n’était plus nécessaire pour contrebalancer le dumping.
4. Ouverture d’un réexamen
(11)
Ayant conclu, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour justifier l’ouverture d’un réexamen intermédiaire partiel, la Commission a annoncé, par un avis publié le 14 janvier 2010 au Journal officiel de l’Union européenne (10) (ci-après dénommé «avis d’ouverture»), l’ouverture d’un réexamen intermédiaire partiel au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, limité à l’examen du dumping en ce qui concerne le requérant.
(12)
L’enquête de réexamen intermédiaire partiel avait aussi pour but d’évaluer, en fonction des conclusions de ce réexamen, la nécessité de modifier le taux de droit actuellement applicable aux importations du produit concerné en provenance de producteurs-exportateurs du pays concerné non spécifiquement mentionnés à l’article 2, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1292/2007, c’est-à-dire le taux du droit antidumping applicable à toutes les autres sociétés en Inde.
(13)
Le 14 janvier 2010, la Commission a également annoncé, par un avis d’ouverture publié au Journal officiel de l’Union européenne (11), l’ouverture d’un réexamen intermédiaire partiel des mesures compensatoires limité à l’examen des subventions en ce qui concerne le requérant.
5. Enquête
(14)
L’enquête a porté sur le niveau de dumping pour la période comprise entre le 1er janvier et le 31 décembre 2009 (ci-après dénommée «période d’enquête de réexamen» ou «PER»).
(15)
La Commission a officiellement informé le requérant, les autorités du pays exportateur et l’industrie de l’Union de l’ouverture de l’enquête relative au réexamen intermédiaire partiel. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et d’être entendues.
(16)
Afin d’obtenir les informations nécessaires à son enquête, la Commission a envoyé un questionnaire au requérant qui y a répondu dans le délai fixé.
(17)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer le dumping. Une visite de vérification a été effectuée dans les locaux du requérant.
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(18)
Le produit concerné par le présent réexamen est le même que le produit défini dans le règlement instituant les mesures en vigueur [règlement (CE) no 1292/2007], à savoir les feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Inde, relevant actuellement des codes NC ex 3920 62 19 et ex 3920 62 90.
2. Produit similaire
(19)
La présente enquête, comme celles qui l’ont précédée, a démontré que les feuilles en PET produites en Inde et exportées vers l’Union, les feuilles en PET produites et vendues sur le marché indien, ainsi que les feuilles en PET produites et vendues dans l’Union européenne par les producteurs de l’Union présentaient les mêmes caractéristiques physiques et chimiques essentielles et étaient destinées aux mêmes utilisations.
(20)
Ces produits sont donc considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base
C. DUMPING
a) Valeur normale
(21)
Pour calculer la valeur normale, il a été établi tout d’abord si le volume total des ventes intérieures du produit similaire était représentatif au sens de l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, à savoir si ces ventes représentaient 5 % du volume des ventes du produit concerné exporté vers l’Union européenne. La Commission a établi que le produit similaire était vendu sur le marché intérieur par le requérant dans des quantités globalement représentatives. Ce test de la représentativité a été effectué par type de produit. Il a été constaté que deux types n’étaient absolument pas vendus sur le marché intérieur.
(22)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures du produit similaire pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. À cet effet, elle a dû déterminer, pour le produit similaire vendu sur le marché indien, la proportion des ventes intérieures bénéficiaires à des clients indépendants pendant la PER. Il a été établi que plus de 90 % des ventes intérieures étaient bénéficiaires.
(23)
Pour les types de produit vendus sur le marché intérieur et qui ont passé avec succès le test de représentativité visé au considérant 21 ci-dessus, il a été établi que dans le cas d’un type de produit, toutes les transactions intérieures n’étaient pas bénéficiaires et donc n’avaient pas été effectuées au cours d’opérations commerciales normales au sens de l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base.
(24)
Pour les types de produit vendus en quantités suffisantes au cours d’opérations commerciales normales en Inde, la valeur normale a été établie sur la base des prix payés ou à payer par les clients non liés, en application de l’article 2, paragraphe 1, du règlement de base. Pour les autres types, à savoir le type visé au considérant 23 et les types non vendus sur le marché intérieur, la valeur normale a été calculée sur la base des coûts de fabrication supportés par le requérant pour le modèle exporté en question, augmentés d’un montant raisonnable correspondant aux frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi qu’au bénéfice, conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(25)
Étant donné le niveau élevé de ventes intérieures bénéficiaires effectuées au cours d’opérations commerciales normales, les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que le bénéfice ont été calculés sur l’ensemble des ventes intérieures du produit similaire réalisées sur le marché intérieur.
b) Prix à l’exportation
(26)
Chaque fois que les exportations de feuilles en PET ont été effectuées directement à des clients indépendants dans l’Union européenne, le prix à l’exportation a été établi conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, c’est-à-dire sur la base des prix effectivement payés ou à payer.
(27)
Pour les ventes à l’exportation à destination de l’Union européenne effectuées par l’intermédiaire d’une société liée, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix auxquels les produits importés ont été revendus la première fois à un acheteur indépendant, conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base.
(28)
À cet effet, il a été procédé à des ajustements pour tous les coûts encourus entre l’importation et la revente au premier client indépendant sur le marché de l’Union. Une marge raisonnable pour les frais de vente, les dépenses administratives et autres frais généraux et une marge bénéficiaire raisonnable ont également été déduites de ces ventes. Les pourcentages utilisés pour calculer le bénéfice et les frais de vente, les dépenses administratives et autres frais généraux correspondaient à ceux figurant dans le compte de profits et pertes de la société liée.
c) Comparaison
(29)
La comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix moyen à l’exportation pondéré a été effectuée au niveau départ usine et au même stade commercial. Pour que la comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation soit équitable, il a été tenu compte, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base, des différences constatées dans les facteurs dont il a été démontré qu’ils influençaient les prix et leur comparabilité. À cet effet, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences en matière de coûts de transport, d’assurance, de manutention, de chargement et de frais auxiliaires, de commissions, de coûts financiers et de coûts d’emballage supportés par le requérant, le cas échéant, lorsque cela était justifié.
d) Marge de dumping
(30)
Conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la valeur normale moyenne pondérée par type a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type correspondant du produit concerné. Cette comparaison n’a pas fait apparaître de pratiques de dumping.
D. CARACTÈRE DURABLE DU CHANGEMENT DE CIRCONSTANCES
(31)
Conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, il a également été examiné si le changement de circonstances allégué par le requérant pouvait raisonnablement être considéré comme durable.
(32)
L’enquête a montré que la marge de dumping indicative calculée pour les ventes à l’exportation du requérant destinées à des pays tiers était également négative pendant la PER. En termes de volume, ces ventes étaient plusieurs fois supérieures aux ventes à l’exportation vers l’Union européenne.
(33)
Il a également été établi que le requérant avait réalisé d’importants investissements à compter de 2007 afin d’améliorer son processus de production et de fabriquer les matières premières de base nécessaires à la fabrication du produit concerné. Ces changements ont notamment entraîné une baisse des coûts et expliquent donc l’incidence directe sur la marge de dumping de la société. Le changement de circonstances peut être considéré comme durable.
(34)
Il a donc été jugé que les circonstances qui ont conduit à l’ouverture du présent réexamen intermédiaire ne devraient pas, dans un avenir proche, évoluer d’une manière qui soit de nature à affecter les conclusions du présent réexamen intermédiaire. Il est dès lors conclu que le changement de circonstances présente un caractère durable et que le maintien de la mesure antidumping à son niveau actuel ne se justifie plus.
E. MESURES ANTIDUMPING
(35)
Compte tenu des résultats de la présente enquête de réexamen, il est jugé approprié de ramener à 0 % le droit antidumping applicable aux importations du produit concerné en provenance du requérant.
(36)
En application de l’article 14, paragraphe 1, du règlement de base et de l’article 24, paragraphe 1, deuxième alinéa, du règlement (CE) no 597/2009 du Conseil du 11 juin 2009 realtif à la défense contre les importations qui font l’objet de subventions de la part de pays non membres de la Communauté européenne (12), aucun produit ne peut être soumis à la fois à des droits antidumping et à des droits compensateurs en vue de remédier à une même situation résultant d’un dumping ou de l’octroi de subventions à l’exportation. Comme précisé au considérant 9 ci-dessus, le requérant est soumis à un droit compensateur. Étant donné que le droit antidumping établi pour le requérant est de 0 % en ce qui concerne le produit concerné, la question ne se pose pas en l’occurrence.
(37)
Les parties intéressées ont été informées des faits et des considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de modifier le taux de droit applicable au requérant, et elles ont eu la possibilité de présenter leurs observations.
(38)
Les commentaires présentés oralement et par écrit par les parties ont été examinés, et, s’il y avait lieu, les conclusions définitives ont été modifiées en conséquence,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le tableau figurant à l’article 2, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1292/2007 est modifié par l’ajout suivant:
«Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Inde
0,0
A992»
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 28 février 2011.