ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. června 2011
o státní podpoře č. SA.32504 (2011/N) a C 11/10 (ex N 667/09), kterou poskytlo Irsko Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society
(oznámeno pod číslem K(2011) 4432)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/269/EU)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Anglo Irish Bank
(1)
Rozhodnutím ze dne 14. ledna 2009 schválila Komise dočasně rekapitalizaci Anglo Irish Bank (dále jen „Anglo“) (2). Tato rekapitalizace nebyla provedena, jelikož Irsko se místo toho rozhodlo Anglo znárodnit. Rozhodnutím ze dne 16. února 2009 dospěla Komise k závěru, že znárodnění nezahrnuje státní podporu (3).
(2)
Rozhodnutím ze dne 26. června 2009 schválila Komise podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o založení Evropského společenství mimořádnou podporu pro Anglo ve formě kapitálového vkladu ve výši 4 miliardy EUR (4 000 milionů) na dobu šesti měsíců a vzala na vědomí závazek Irska oznámit Komisi do konce listopadu 2009 plán restrukturalizace (4).
(3)
Dne 30. listopadu 2009 oznámilo Irsko Komisi plán restrukturalizace (5) (dále jen „původní plán restrukturalizace Anglo“), který vyhotovila banka Anglo. Dne 24. listopadu a 18. prosince 2009 zaslala Komise Irsku ohledně tohoto původního plánu restrukturalizace Anglo žádost o informace.
(4)
Dne 17. února 2010 oznámilo Irsko Komisi svůj záměr vložit do Anglo další kapitál ve výši 10,44 miliardy EUR (dále jen „druhá rekapitalizace“).
(5)
Tuto druhou rekapitalizaci Komise rozhodnutím ze dne 31. března 2010 (6) dočasně schválila do doby, dokud nevydá konečné rozhodnutí o plánu restrukturalizace Anglo. Tímto rozhodnutím Komise rovněž rozhodla o tom, že ve věci původního plánu restrukturalizace Anglo a souvisejících opatření podpory, která Irsko provedlo, zahájí řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 7. srpna 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k podpoře. Třetí strany žádné připomínky nezaslaly.
(6)
Dne 31. května 2010 předložilo Irsko revidovaný plán restrukturalizace Anglo Irish Bank (dále jen „druhý plán restrukturalizace Anglo“).
(7)
Dne 2. června 2010 zaslala Komise Irsku ohledně druhého plánu restrukturalizace Anglo žádost o informace. Její otázky byly projednány na schůzce mezi úředníky Komise, irskými orgány a zástupci Anglo, která se konala dne 24. června 2010. Irské orgány na tyto otázky odpověděly rovněž písemně podáními ze dne 9. a 12. července 2010.
(8)
Dne 28. června 2010 oznámilo Irsko Komisi další kapitálový vklad ve prospěch Anglo ve výši až 10 054 milionů EUR (dále jen „třetí rekapitalizace“) (7).
(9)
Tuto třetí rekapitalizaci Komise rozhodnutím ze dne 10. srpna 2010 (8) dočasně schválila do doby, dokud nevydá konečné rozhodnutí o konečném plánu restrukturalizace Anglo.
(10)
Dne 31. srpna 2010 předložilo Irsko Komisi nový návrh restrukturalizace Anglo, který předpokládal rozdělení a postupnou likvidaci banky v horizontu deseti let.
(11)
Na základě podrobného posouzení vyhlídek Anglo oznámil irský ministr financí dne 30. září 2010, že by vyřešení problémů této banky vyžadovalo podle základních projekcí celkový kapitálový vklad ve výši 29,3 miliardy EUR a podle zátěžového scénáře dalších 5 miliard EUR.
(12)
Dne 26. října 2010 předložilo Irsko plán účelové správy aktiv Anglo, jež měla být časově omezena na dobu do dosažení splatnosti těchto aktiv (dále jen „účelová správa“ a „třetí plán restrukturalizace Anglo“). Irsko v tomto plánu, který poprvé prezentovalo ve svém podání ze dne 31. srpna 2010, podrobně uvedlo způsob, jakým bude tato účelová správa realizována.
(13)
V následujících týdnech si útvary Komise vyžádaly několik vysvětlení a dne 29. října 2010 požádaly o doplňující informace. Irské orgány odpověděly formou e-mailové komunikace a telefonických konferencí.
(14)
Dne 8. prosince 2010 oznámilo Irsko Komisi další rekapitalizaci ve výši 4 946 milionů EUR (dále jen „čtvrtá rekapitalizace“) a státní záruky za vybrané závazky Anglo.
(15)
Tuto čtvrtou rekapitalizaci a záruky za vybrané závazky Anglo schválila Komise rozhodnutím ze dne 21. prosince 2010 (9), a to dočasně, dokud nebude schválen konečný plán restrukturalizace Anglo.
1.2 Irish Nationwide Building Society
(16)
Rozhodnutím ze dne 30. března 2010 schválila Komise dočasně rekapitalizaci stavební spořitelny Irish Nationwide Building Society (dále jen „INBS“) ve výši 2,7 miliardy EUR. Toto schválení bylo vydáno na dobu šesti měsíců ode dne provedení rekapitalizace (22. prosince 2009), nebo - pokud by Irsko před tímto datem předložilo plán restrukturalizace - na dobu, dokud Komise nepřijme konečné rozhodnutí o plánu restrukturalizace INBS (dále jen „první rekapitalizace INBS“) (10).
(17)
Dne 30. března 2010 dále irský ministr financí oznámil, že vzhledem ke snížení bilanční sumy INBS v důsledku převodů na Agenturu pro správu národních aktiv (National Asset Management Agency, dále jen „agentura NAMA“) nemá tato instituce vyhlídky na existenci jako nezávislý samostatný subjekt.
(18)
Dne 22. června 2010 oznámilo Irsko Komisi plán restrukturalizace INBS (dále jen „plán restrukturalizace INBS“). Uvedený plán předpokládá zachování společnosti jako fungujícího podniku do doby jejího prodeje.
(19)
V následujících týdnech Irsko Komisi neoficiálně informovalo, že s ohledem na budoucnost INBS posuzuje další možnosti. Irsko zejména hodlalo ověřit zájem trhu o získání částí INBS.
(20)
Dne 30. září 2010 zveřejnil irský ministr financí prohlášení o situaci irského bankovního sektoru a oznámil, že INBS vyžaduje další rekapitalizaci ve výši 2,7 miliardy EUR (což znamená celkovou rekapitalizaci ve výši 5,4 miliardy EUR). Tento kapitálový vklad (dále jen „druhá rekapitalizace INBS“) byl Komisi oznámen dne 12. října 2010.
(21)
Tuto druhou rekapitalizaci INBS Komise rozhodnutím ze dne 21. prosince 2010 dočasně schválila na dobu šesti měsíců, nebo - pokud by Irsko před 31. lednem 2011 předložilo plán restrukturalizace - dokud Komise nepřijme o plánu restrukturalizace této banky konečné rozhodnutí (11).
1.3 Společný postup
(22)
Dne 28. listopadu 2010 bylo mezi Irskem a Evropskou unií, Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“) a Mezinárodním měnovým fondem dosaženo dohody ohledně programu podpory pro Irsko (dále jen „program podpory“). V rámci tohoto programu Irsko souhlasilo s provedením určitých opatření v oblasti rekapitalizace a reorganizace bank na základě programu obnovy bankovního systému (dále jen „program pro bankovní systém“). V rámci programu pro bankovní systém stanoví memorandum o hospodářské a finanční politice opatření, která jsou nezbytná k obnovení životaschopnosti finančního odvětví v Irsku (12). V bodu 10 tohoto memoranda se uvádí, že „budou přijata rychlá a rozhodná opatření k vyřešení situace Anglo Irish Bank (Anglo) a Irish Nationwide Building Society (INBS) způsobem, který ochrání vkladatele a posílí bankovní systém. Za tímto účelem bude Evropské komisi předložen do konce ledna 2011 revidovaný návrh na řešení situace Anglo a INBS vypracovaný ve spolupráci s MMF“ (13).
(23)
Dne 12. ledna 2011 poskytlo Irsko Komisi informace o plánovaném odprodeji vkladů ze strany Anglo a INBS. Další informace o procesu prodeje byly poskytnuty dne 2. února 2011 a 21. února 2011.
(24)
Dne 16. ledna 2011 předložilo Irsko Komisi informace ohledně zamýšleného způsobu řešení situace společností Anglo a INBS. Dne 31. ledna 2011 oznámilo Irsko Komisi společný plán restrukturalizace a účelové správy společností Anglo a INBS (dále jen „společný plán restrukturalizace“).
(25)
Dne 5. dubna 2011 Irsko tento společný plán restrukturalizace aktualizovalo, přičemž zohlednilo dopad převodů vkladů a dluhopisů agentury NAMA, k nimž mezitím došlo, a nahradilo odhady výsledků a rozvah Anglo a INBS za rok 2010 skutečnými výsledky a rozvahami, které již byly mezitím k dispozici. Další aktualizované údaje byly doručeny dne 21. dubna 2010.
2. POPIS PODPORY
2.1 Příjemci a jejich potíže
2.1.1 Anglo Irish Bank
(26)
Anglo je co do výše své bilanční sumy jednou z největších bank v Irsku. Ke dni 31. prosince 2010 činila její bilanční suma 72,2 miliard EUR (14) a úvěrové portfolio […] (15) miliard EUR. Co se týká obchodního modelu, byla Anglo specializovanou bankou, která se zaměřovala na poskytování úvěrů na komerční nemovitosti na třech hlavních trzích: v Irsku, Spojeném království a USA. Od počátku finanční krize zaznamenala Anglo značné ztráty, jejichž důvodem bylo zejména znehodnocení portfolia komerčních úvěrů. Dne […] 2009 Irsko Anglo znárodnilo.
(27)
Podrobný popis banky Anglo a jejích potíží byl uveden v oddílech 2.2 a 2.3 rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 31. března 2010.
(28)
Ukázalo se, že obchodní model Anglo je neudržitelný a v současné světové finanční krizi vede k nebývalým finančním potížím a ztrátám. Tento model byl příliš soustředěný na úvěrování komerčních nemovitostí a vedl k nadměrné expozici vůči tomuto hospodářskému odvětví, jež bylo během finanční krize zasaženo obzvláště těžce: ceny komerčních nemovitostí v Irsku klesly, přičemž rozdíl mezi maximální a minimální hodnotou zde činil více než 62 %, ve Spojeném království 37 % a v USA 45 % (16). Úvěry Anglo byly mimoto částečně financovány z jiných zdrojů než klientských vkladů („wholesale funding“, dále jen „velkoobchodní komerční financování“) - a tento jeho zdroj financování v důsledku finanční krize vyschl.
(29)
Řízení rizik v Anglo nebylo dostatečně rozvinuté a umožňovalo nekontrolovaný růst bilanční sumy a používání riskantních úvěrových praktik (jako jsou úvěry s vysokým poměrem mezi úvěrem a hodnotou a úvěry, kdy se platí pouze úroky), zejména v letech boomu na irském trhu nemovitostí. Mezi rokem 1984 a 2008 rostla bilanční suma banky přibližně o 30 % ročně a v roce 2008 dosáhla bilanční suma výše […] miliard EUR. Poměr úvěrů k vkladům vzrostl ze 100 % v období před rokem 1990 na průměrně 217 % v období od roku 2008 do roku 2009.
(30)
Ve prospěch Anglo byly provedeny čtyři rekapitalizace a opatření na záchranu aktiv, jež jí umožnilo převést na agenturu NAMA znehodnocené úvěry ve výši přibližně 35 miliard EUR, a za většinu jejích závazků byly poskytnuty státní záruky (viz (66). bod odůvodnění).
2.1.2 INBS
(31)
Podrobný popis INBS byl uveden v oddíle 2.1 rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2010 ve věci první rekapitalizace INBS. V tomto oddíle je proto uvedeno pouze stručné shrnutí.
(32)
Společnost INBS je stavební spořitelna, jejíž bilanční suma ke dni 31. prosince 2010 činila 12,1 miliard EUR. Před finanční krizí byla co do bilanční sumy šestou největší finanční institucí v Irsku. Svým členům nabízela tradiční produkty retailového bankovnictví (tj. spoření a hypotéky). V letech předcházejících finanční krizi INBS agresivně rozšiřovala svou činnost v oblasti rizikových úvěrů na obchodní nemovitosti, která se stala její hlavní činností. INBS působila převážně v Irsku, kde měla síť 50 poboček a 40 obchodních zástupců, a ve Spojeném království, kde neměla žádné pobočky.
(33)
Po převodu úvěrů ve výši 8,5 miliard EUR na agenturu NAMA (17) mělo úvěrové portfolio INBS ke dni 31. prosince 2010 hodnotu 1,9 miliardy EUR. Retailové vklady ke dni 31. prosince 2010 činily 3,9 miliardy EUR. V roce 2009 zaznamenala INBS ztrátu ve výši 3,3 miliardy EUR.
(34)
Potíže INBS byly způsobeny její nadměrnou expozicí z úvěrů na obchodní nemovitosti v Irsku, které nebyly dostatečně zajištěny (přibližně 80 % celkového úvěrového portfolia INBS). Když vypukla finanční krize a ceny nemovitostí, zejména obchodních, výrazně klesly jak v Irsku, tak ve Spojeném království, byla INBS příliš vystavena ztrátám v úvěrovém portfoliu. Tyto ztráty vedly v letech 2009 a 2010 k významnému znehodnocení.
(35)
Ve prospěch INBS byly provedeny dvě rekapitalizace, opatření na záchranu aktiv, které společnosti umožnilo převést na NAMA znehodnocené úvěry na komerční nemovitosti ve výši přibližně 8,9 miliard EUR, a za většinu jejích závazků byly poskytnuty státní záruky (viz (67). bod odůvodnění).
(36)
Před první rekapitalizací, kterou Irsko provedlo, vlastnili INBS její členové. V důsledku této první rekapitalizace převzal stát nad bankou úplnou kontrolu. Členové proto kontrolu nad INBS ztratili a přišli o veškerá práva ekonomického vlastnictví.
2.2. Jednotlivé plány restrukturalizace
2.2.1 Původní plán restrukturalizace Anglo
(37)
Původní plán restrukturalizace Anglo byl Komisi oznámen dne 30. listopadu 2009. Zevrubný popis původního plánu restrukturalizace Anglo je uveden v oddíle 2.4 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise uvedla řadu pochybností, zda tento plán splňuje podmínky sdělení o restrukturalizaci (18). Komise měla zejména pochybnosti, zda plán povede k obnově dlouhodobé životaschopnosti Anglo, sníží restrukturalizační náklady na minimum a omezí narušení hospodářské soutěže. Komise proto ve věci uvedeného plánu zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Požádala současně, aby jí byl do 31. května 2010 předložen revidovaný plán restrukturalizace.
2.2.2 Druhý plán restrukturalizace Anglo
(38)
Dne 31. května 2010 předložilo Irsko revidovaný plán restrukturalizace, který popisoval podstatně revidovaný přístup k restrukturalizaci Anglo.
(39)
V souladu s požadavkem v rozhodnutí o zahájení řízení prezentoval druhý plán restrukturalizace Anglo řadu možných scénářů: i) úplnou likvidaci Anglo během 12 měsíců; ii) postupnou likvidaci Anglo v horizontu 10 let; iii) postupnou likvidaci Anglo v horizontu 20 let; iv) stabilizaci celé Anglo a její zachování jako fungujícího podniku a v) rozdělení, které počítalo s postupnou likvidací 80 % Anglo při současném založení společnosti pro správu aktiv a s pokračováním činnosti zbytku společnosti (jako dobrá banka).
(40)
Scénář rozdělení banky, na nějž odkazuje bod v) v 39. bodě odůvodnění, předložily irské orgány jako upřednostňovanou možnost. Podle tohoto scénáře by společnost pro správu aktiv držela „méně kvalitní aktiva“, která by nebyla převáděna na agenturu NAMA ani na dobrou banku (portfolio v hodnotě 13,6 miliard EUR v okamžiku rozdělení). Tato aktiva by byla spravována s cílem maximalizovat zpětně získanou hodnotu aktiv a současně omezit financování státem na nejnižší možnou míru. Společnost pro správu aktiv by nevykonávala žádnou novou činnost a v roce 2020 by byla zlikvidována.
(41)
Dobrá banka by byla podstatně menší obchodní bankou ve vlastnictví státu, která by mohla dosáhnout dlouhodobé životaschopnosti, měla by výrazně omezenou bilanční sumu a nižší rizikový profil. Předpokládalo se, že dobrá banka bude v pětiletém horizontu zprivatizována, což zajistí částečnou návratnost investice státu do Anglo.
2.2.3 Třetí plán restrukturalizace Anglo
(42)
Dne 26. října 2010 předložilo Irsko na základě svého podání ze dne 31. srpna 2010 podstatně revidovaný návrh na restrukturalizaci Anglo. Tento třetí plán restrukturalizace stanoví obecné linie rozdělení banky na dva právně nezávislé subjekty ve vlastnictví státu, a to banku pro financování a banku pro realizaci aktiv, což by vedlo k postupné likvidaci Anglo v horizontu přibližně deseti let. Po dobu existence obou bank by byla zapotřebí další státní podpora ve formě kapitálových vkladů, trvalého financování ze strany centrální banky a ucelené struktury státních záruk. Potřebný kapitál by podle plánu činil 29,3 miliard EUR v případě základního a 34 miliard EUR v případě zátěžového scénáře.
(43)
Irsko uvedlo, že nový přístup k restrukturalizaci Anglo, podle nějž banka přestane poskytovat úvěry, byl přijat kvůli zhoršení situace na trhu. Tvrdilo, že podmínky financování Anglo a postoj vůči státu (nejvyšší moci) se od předložení druhého plánu restrukturalizace Anglo zhoršily, zatímco srážky u úvěrů převedených na agenturu NAMA a ztráty u úvěrového portfolia, které nebylo na NAMA převedeno, byly oproti očekáváním vyšší.
2.2.4 Plán restrukturalizace INBS
(44)
Plán restrukturalizace INBS byl Komisi předložen dne 22. června 2010. V souladu s tím, co se požadovalo v rozhodnutí o první rekapitalizaci INBS, zkoumal plán restrukturalizace INBS řadu možností: i) restrukturalizaci a pokračování v činnosti za účelem prodeje banky kolem roku 2013; ii) okamžitou likvidaci, nebo iii) postupnou likvidaci, která by měla být dokončena do roku 2020. Nejmenší dodatečnou státní podporu nad rámec 2,7 miliard EUR, které stát již poskytl v době předložení plánu, by si přitom vyžádal prodej banky.
(45)
Při přípravě na prodej se předpokládalo, že se INBS stane malou spořitelní a úvěrovou institucí. Značná část jejího stávajícího portfolia komerčních úvěrů by byla převedena na NAMA s tím, že by INBS přestala komerční úvěry poskytovat a svým zákazníkům by nabízela pouze hypotéky na bydlení a spořicí účty.
(46)
Plán restrukturalizace INBS nepředpokládal žádná zvláštní opatření, která by měla omezit narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
2.3 Společný plán restrukturalizace Anglo a INBS
2.3.1 Popis společného plánu restrukturalizace
(47)
Dne 31. ledna 2011 předložilo Irsko Komisi společný plán restrukturalizace a účelové správy Anglo a INBS. Tento společný plán restrukturalizace předpokládá, že Anglo a INBS budou po odprodeji vkladových portfolií spojeny do jednoho subjektu (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), který získá licenci, bude plně regulován a ve 100 % vlastnictví státu. Společná počáteční rozvaha po spojení bude činit [60-70] miliard EUR.
(48)
Subjekt vzniklý spojením: i) ukončí během deseti let účelovou správu zděděného portfolia úvěrů na obchodní nemovitosti Anglo prostřednictvím splacení a prodejů; ii) během […] let ukončí účelovou správu hypotečního portfolia INBS v rámci retailového bankovnictví […] a iii) bude se opírat o […]. Subjekt vzniklý spojením bude spravovat jen omezený počet vkladů a nebude poskytovat nové úvěry ani vyvíjet další činnosti.
(49)
Subjekt vzniklý spojením bude držet vlastní směnky, jež byly použity k rekapitalizaci Anglo i INBS. Všechny tyto směnky budou vyplaceny podle platebního kalendáře (19). […]. Subjekt vzniklý spojením bude mít rovněž podřízený dluh, jehož omezená výše bude odpovídat částce, kterou se mu nepodaří odkoupit zpět v rámci následných opatření v rámci řízení závazků („Liability Management Exercises“).
(50)
Cílem navrhovaného společného plánu restrukturalizace je zamezit riziku dalších ztrát z nových úvěrů, zajistit efektivní účelovou správu úvěrových portfolií a omezit požadavky na státní podporu na nejnižší možnou míru. Účelová správa obou úvěrových portfolií, kterou vykonává jeden subjekt vzniklý spojením, umožňuje synergie, pokud jde o kapacity, infrastrukturu a procesy.
2.3.1.1 Vklady
(51)
V souladu s programem podpory se Irsko zavázalo, že před uskutečněním plánovaného spojení převede vklady (které jsou v rozvaze zaúčtovány na straně pasiv) a dluhopisy NAMA (zaúčtované v rozvaze na straně aktiv), jež držely společnosti Anglo a INBS, na životaschopné instituce, a to v otevřeném řízení. Na převzetí balíčku těchto dluhopisů NAMA a vkladů byla zveřejněna výzva k předkládání nabídek. Prodej vkladů v hodnotě přibližně 12,2 miliardy EUR a dluhopisů NAMA v hodnotě přibližně 15,9 miliard EUR náležejících oběma subjektům byl dokončen (20) dne 24. února 2011.
(52)
Na rozdíl od předchozích verzí plánů restrukturalizace Anglo v zásadě platí, že subjekt vzniklý spojením nebude za účelem financování svých aktiv spravovat vklady, nýbrž místo toho trh vkladů opustí.
(53)
V souladu se závazky (viz bod 2.2.5.1) však bude moci subjekt vzniklý spojením držet omezený počet podnikových vkladů, které slouží jako záruka za úvěry poskytnuté řadě podniků (jedná se o zajištěné zděděné úvěry nebo vklady související s účty dlužníků). Společný plán restrukturalizace předpokládá, že v době spojení budou tyto vklady činit nejvýše 1 miliardu EUR.
2.3.1.2 Financování
(54)
Společný plán restrukturalizace je založen na těchto předpokladech:
i)
[…]
ii)
stávající velkoobchodní komerční financování ve výši […] miliard EUR nabude splatnosti podle stávajících platebních kalendářů (většinou do čtyř let) […].
2.3.1.3 Záruky
(55)
Subjektu vzniklému spojením je nutno poskytnout ucelený soubor státních záruk za účelem krytí těchto expozic (viz rovněž 69. bod odůvodnění):
i)
státní záruka za vklady a dosud nesplacené dluhopisy. Tato záruka bude zapotřebí po celou dobu trvání společného plánu restrukturalizace a v současnosti je poskytována na základě systému záruk za způsobilé závazky. Jakmile platnost systému záruk za způsobilé závazky skončí, bude nutno tyto záruky poskytovat ad hoc;
ii)
státní záruka pro irskou centrální banku CBI za nezajištěnou část mimořádné pomoci v oblasti likvidity pro Anglo/INBS, která subjektu vzniklému spojením umožní v případě potřeby přístup k financování CBI v podobě mimořádné pomoci v oblasti likvidity […];
iii)
státní záruka za vybrané závazky vedené v podrozvaze, služby a transakční kapacity […] (21).
(56)
Podle společného plánu restrukturalizace nebude subjekt vzniklý spojením za státní záruky platit žádný poplatek. Výjimkou jsou záruky za vklady (50 základních bodů), kde bude protiplnění poskytováno po dobu trvání systému záruk za způsobilé závazky, a záruky za již zaručené dluhopisy, které nebyly dosud splaceny (u nichž bude během doby trvání systému záruk za způsobilé závazky hrazen do doby jejich splatnosti poplatek ve výši 95 až 125 základních bodů).
2.3.1.4 Kapitál
(57)
V případě základního scénáře společný plán restrukturalizace předpokládá, že kromě již vloženého kapitálu, tj. 34,7 miliardy EUR (29,3 miliardy EUR pro Anglo a 5,4 miliardy EUR pro INBS) (22) nebude zapotřebí dalšího kapitálu. Uvedené kapitálové vklady odpovídají svou výší částkám, které již byly schváleny ve čtyřech rozhodnutích o záchraně Anglo a ve dvou rozhodnutích o záchraně INBS (23). Ve společném plánu restrukturalizace je uvedeno, že v případě zátěžového scénáře (který znamená zejména vyšší znehodnocení a ztráty při prodeji úvěrů) by kapitálové požadavky vzrostly na 38 miliard EUR, což znamená další kapitál ve výši 3,3 miliard EUR […] během doby trvání plánu (tj. deset let). Kromě rizika vyššího znehodnocení a ztrát při prodeji úvěrů společný plán restrukturalizace identifikuje rovněž řadu dalších rizik, která by mohla vést k tomu, že by subjekt vzniklý spojením mohl v případě zátěžového scénáře potřebovat […] kapitál ve výši 3,3 miliardy EUR.
2.3.1.5 Hlavní dodatečná rizika spojená se společným plánem restrukturalizace
(58)
Podle společného plánu restrukturalizace je dáno zejména riziko vyšších nákladů na financování a riziko směnných kurzů. […] (24). V době spojení bude subjekt vzniklý tímto spojením potřebovat přístup k financování centrální banky ve výši přibližně […]. Toto financování by se postupně snižovalo na […]. Nebude-li možné spoléhat se v předpokládaném rozsahu a po předpokládanou dobu na financování centrální banky (25), bude se muset subjekt vzniklý spojením spoléhat na případné další zdroje financování, které by mohly být nákladnější.
(59)
V případě určitých aktiv subjektu vzniklého spojením se jedná dlouhodobá aktiva s pevnou úrokovou sazbou (typicky vlastní směnky), jež budou financována prostřednictvím velmi krátkodobého financování […].
(60)
[…].
(61)
Společný plán restrukturalizace mimoto vyzdvihuje rizika spojená s potížemi subjektu vzniklého spojením při jeho další činnosti jako fungujícího podniku ve fázi, kdy bude řešit svou problematickou situaci. […]. Proces spojování může vést k vyšším provozním rizikům, k jejichž řešení by opět mohl být zapotřebí další kapitál.
(62)
Pravděpodobnost naplnění těchto rizik je těžké posoudit. Tato rizika a nejistoty nebyly zahrnuty v odhadovaných kapitálových potřebách v případě zátěžového scénáře.
2.3.2 Závazky
(63)
Irsko poskytlo ohledně subjektu vzniklého spojením řadu závazků s cílem omezit narušení hospodářské soutěže vyplývající ze státní podpory, kterou společnosti Anglo a INBS obdržely. Veškeré tyto závazky jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí. Pro účely tohoto rozhodnutí uvedla Komise v 63. až 66. bodě odůvodnění jejich neúplné shrnutí.
i)
Doba trvání závazků. Není-li stanoveno jinak, budou veškeré závazky poskytnuté Irskem platné a použitelné do doby, než doběhne účelová správa aktiv subjektu vzniklého spojením, včetně vlastních směnek.
ii)
Zákaz vyvíjet nové činnosti a vstupovat na nové trhy: Subjekt vzniklý spojením nebude vyvíjet žádné nové činnosti a nebude vstupovat na nové trhy, tj. nebude provádět činnosti, které by šly nad rámec účelové správy zděděného úvěrového portfolia Anglo a INBS (včetně případného prodeje úvěrů s cílem dosáhnout co nejvyšší zpětně získané hodnoty). Subjekt vzniklý spojením si zejména zachová svou bankovní licenci a bude ji používat pouze tak dlouho, jak bude zapotřebí pro účelovou správu úvěrových portfolií, a nevyužije ji k vyvíjení nových činností. […].
iii)
Správa stávajících aktiv: Subjekt vzniklý spojením bude spravovat stávající obchodní aktiva tak, aby zajistil jejich co nejvyšší čistou současnou hodnotu (dále jen „NPV“) v souladu s běžnou obchodní praxí. Nebude-li zákazník schopen dodržet podmínky úvěru, subjekt vzniklý spojením tyto podmínky restrukturalizuje pouze tehdy, povede-li tato restrukturalizace ke zvýšení NPV úvěru (tj. pokud je NPV peněžních toků očekávaných v případě restrukturalizace vyšší než současná hodnota peněžních toků, které lze očekávat v případě likvidace). Stručně řečeno, subjekt vzniklý spojením bude při správě portfolia obchodních aktiv postupovat stejně jako soukromý správce aktiv při účelové správě podobného portfolia.
Pokud jde o hypoteční aktiva subjektu vzniklého spojením, platí obdobně povinnosti, jaké se vztahují na obchodní aktiva.
iv)
Zákaz akvizic: Subjekt vzniklý spojením nebude bez předchozího souhlasu Komise nabývat jiné podniky ani účasti v jiných podnicích.
v)
Zákaz vyplácet kupóny a provádět svolání podřízených dluhových nástrojů a hybridních kapitálových nástrojů za účelem jejich předčasného splacení: Subjekt vzniklý spojením nebude vyplácet kupóny ani provádět svolání podřízených dluhových a hybridních kapitálových nástrojů, není-li tato povinnost stanovena právními předpisy.
vi)
Limit pro nové úvěry: Čisté portfolio komerčních úvěrů subjektu vzniklého spojením nepřekročí odhady uvedené ve společném plánu restrukturalizace o více než […] v každém jednotlivém roce doby trvání plánu. Co se týká portfolia hypotečních úvěrů, subjekt vzniklý spojením dále omezí zálohové platby na částky, jež byly smluvně přislíbeny a jež plynou z restrukturalizace stávajících hypotečních facilit. Celková souhrnná výše dalších zálohových plateb v rámci hypoték je v období počínaje 1. lednem 2011 a konče 31. prosincem 2012 omezena na […] a posléze na […] ročně.
vii)
Na portfolio komerčních úvěrů se mimoto vztahují tyto závazky:
a)
Smluvně přislíbené, avšak dosud nevyplacené částky: Subjekt vzniklý spojením bude moci vyplácet finanční prostředky na základě smluvně přislíbených, avšak dosud nevyplacených úvěrových facilit. Tyto platby však s ohledem na úvěrové portfolio subjektu vzniklého spojením nepřekročí za celou dobu trvání společného plánu restrukturalizace kumulativně […].
b)
Další financování poskytnuté stávajícím dlužníkům: Subjekt vzniklý spojením nesmí poskytovat další financování, které nebylo v době schválení společného plánu restrukturalizace smluvně přislíbeno (v souladu se závazkem uvedeným v bodě ii)).
Jako výjimka z tohoto zákazu platí, že tento subjekt může financovat malé dodatečné částky pro stávající regulační skupiny, pokud dodrží závazek uvedený v bodě iii) a
-
je naprosto nezbytné zachovat hodnotu zajištění úvěru (např. uhradit náklady na zachování zajištění, pojištění, daň, zabezpečení, platební neschopnost nebo právní náklady); nebo
-
toto financování jinak souvisí se zvýšením očekávané zpětně získané hodnoty úvěru či jiného aktiva, měřeno NPV (např. uspokojení základních potřeb dotyčného podniku v oblasti investičního provozního kapitálu nebo likvidity);
-
subjekt vzniklý spojením může toto dodatečné financování poskytnout pouze za těchto podmínek:
-
je-li dotyčná nominální expozice nižší než […], nesmí dodatečné financování překročit […] nominální expozice,
-
je-li dotyčná nominální expozice v rozmezí od […] do […], nesmí dodatečné financování překročit […],
-
je-li dotyčná nominální expozice vyšší než […], nesmí dodatečné financování překročit […] nominální expozice.
c)
Noví dlužníci: Subjekt vzniklý spojením může novému dlužníkovi (nebo skupině dlužníků nazývané rovněž „regulační skupina“) poskytnout půjčku pouze tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:
-
výnosy jsou použity k snížení expozice stávajícího dlužníka nebo regulační skupiny,
-
transakce nezvýší celkovou čistou expozici vůči subjektu vzniklému spojením,
-
nová půjčka zvyšuje očekávané zpětně získané hodnoty (měřeno pomocí NPV) v porovnání s jinými strategiemi restrukturalizace nebo realizace zástav a
-
nedochází ke kapitalizaci úroků („nabalování úroků“).
viii)
Zvláštní úvěrovací závazky týkající se hypotečního portfolia. Subjekt vzniklý spojením nesmí poskytovat financování, které nebylo v době schválení společného plánu restrukturalizace smluvně přislíbeno. Jako výjimka z tohoto pravidla platí, že subjekt vzniklý spojením může v případě, že zůstatek úvěru překročí hodnotu nemovitosti zatížené hypotékou, usnadnit jeho splacení prostřednictvím odprodeje nemovitosti, a to poskytnutím dodatečného financování prodávajícímu, které umožní splacení zbývajícího zůstatku, je-li takové financování v souladu se závazkem v bodě iii).
ix)
Další výjimky v národním zájmu. Irsko může výjimečně a v národním zájmu rozhodnout, že k zvýšení očekávaných zpětně získaných hodnot na základě NPV mohou být zapotřebí další výjimky z úvěrových omezení podle bodu vii) a viii). Tato rozhodnutí podléhají předchozímu schválení Komise.
x)
Vklady - převod vkladů Anglo a INBS. Po převodu vkladů zděděných po Anglo a INBS budou subjektu vzniklému spojením ponechány určité kategorie vkladů a účtů, u nichž se o převodu neuvažuje. Celková výše vkladů zákazníků, jež měly Anglo a INBS ke dni spojení, v žádném okamžiku nepřekročí […] miliard EUR. Subjekt vzniklý spojením bude své vklady snižovat obecně stejným tempem, jakým bude dobíhat účelová správa celkového čistého úvěrového portfolia. Vkladové portfolio tohoto subjektu dále v žádném okamžiku nepřekročí odhady uvedené ve společném plánu restrukturalizace o více než 200 milionů EUR. Kategorie vkladů, jež si subjekt vzniklý spojením ponechá, jsou uvedeny v písmenech a) až h):
a)
vklady, které v době převodu zděděných vkladů Anglo a INBS na životaschopné instituce drží některá z dceřiných společností Anglo nebo INBS či jejich jménem, vyjma dceřiné společnosti Anglo na ostrově Man;
b)
zabezpečené účty (ve prospěch Anglo nebo INBS či jiné osoby) a vklady související nebo spojené s některou regulační skupinou Anglo nebo INBS nebo termínované spořicí účty s odvozeným variabilním úrokem („tracker bond accounts“) podle stavu ke dni, kdy budou vklady Anglo a INBS převedeny na dvě jiné irské banky (26);
c)
vklady v jiných měnách než v eurech, amerických dolarech (USD) nebo librách šterlinků (GBP) podle stavu ke dni převodu vkladů. Tyto vklady nebudou při splatnosti obnoveny;
d)
vklady držené nebo účtované v pobočkách v Jersey, Düsseldorfu v Německu nebo ve Vídni v Rakousku. Tyto vklady nebudou při splatnosti obnoveny;
e)
veškeré účty se záporným zůstatkem;
f)
interní kontrolní účty;
g)
účty, které jsou předmětem oznámení o vyšetřování policejním orgánem, orgánem zabývajícím se podvody nebo vyšetřujícím orgánem, a účty, u nichž je takové oznámení vedeno proti jejich majitelům, a
h)
veškeré účty INBS identifikované v účetních záznamech převodce pobočkou „[…]“.
xi)
Kontrolní správce: Subjekt vzniklý spojením jmenuje kontrolního správce, který bude ověřovat, jak subjekt vzniklý spojením závazky uvedené v příloze I dodržuje. Jmenování kontrolního správce podléhá schválení Komise a platí na dobu tří let.
(64)
Irsko zajistí, aby subjekt vzniklý spojením dodržoval závazky uvedené v příloze I. Irsko bude předkládat pravidelné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s těmito závazky. První zprávu předloží Komisi nejpozději šest měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí a poté v šestiměsíčních intervalech.
2.4 Státní opatření posuzovaná v tomto rozhodnutí
(65)
Společnosti Anglo i INBS obdržely státní podporu ve značné výši. Po jejich spojení bude řady státních opatření využívat rovněž subjekt vzešlý z tohoto spojení. Předmětná opatření jsou popsána v tomto oddíle (viz rovněž tabulka č. 1).
(66)
Během období záchrany byla ve prospěch Anglo provedena řada opatření státní podpory, která Komise schválila v různých rozhodnutích v této věci (27) a na něž se odkazuje v písmenech a) až v) tohoto bodu odůvodnění a v 67., 68. a 69. bodě odůvodnění:
a)
státní záruka v rámci systému záruk pro úvěrové instituce (CIFS), jež platí pro vklady Anglo (retailové, komerční, institucionální a mezibankovní), kryté dluhopisy, prioritní dluh a datovaný podřízený dluh v období od 1. října 2008 do 30. září 2010 (28);
b)
první rekapitalizace Anglo ve výši 4 miliardy EUR (29);
c)
státní záruky v rámci systému záruk za způsobilé závazky, jež platí pro vklady, prioritní nezajištěné vkladové certifikáty, prioritní nezajištěné obchodní cenné papíry, prioritní nezajištěné dluhopisy a směnky (30);
d)
opatření na záchranu aktiv ve formě převodu znehodnocených úvěrů na obchodní nemovitosti ve výši 35 miliard EUR (31) na agenturu NAMA, při němž byla uplatněna průměrná srážka ve výši [50-70] % (32);
e)
druhá rekapitalizace ve výši 10,44 miliardy EUR, z nichž Irsko fakticky poskytlo jen 10,3 miliardy EUR (33);
f)
třetí rekapitalizace ve výši 10 054 milionů EUR (z nichž bylo po schválení poskytnuto 8 580 milionů EUR, zatímco zbytek (1 474 milionů EUR) byl vložen spolu se čtvrtým kapitálovým vkladem, viz opatření h)) (34);
g)
záruka za krátkodobé závazky Anglo, jež byla poskytnuta po opětovném použití systému záruk za způsobilé závazky ke krytí předmětných cenných papírů, zejména obchodních cenných papírů, vkladových certifikátů, mezibankovních vkladů a podnikových vkladů se splatností kratší než tři měsíce (dotyčná částka činila ke dni 31. prosince 2010 přibližně […] miliard EUR) (35);
h)
další rekapitalizace ve výši 4 946 milionů EUR, jež byla provedena za účelem krytí dalších ztrát z urychleného převodu znehodnocených úvěrů na rozvoj nemovitostí na agenturu NAMA a ztrát z úvěrového portfolia nepřevedeného na agenturu NAMA […]. Zůstatek třetí rekapitalizace (opatření f)) ve výši 1 474 milionů EUR byl vložen spolu s částkou ve výši 4 946 miliard EUR (36);
i)
záruka za vybrané podrozvahové položky, která dle odhadu pokrývá přibližně […] miliard EUR (37).
(67)
V době záchrany byla ve prospěch INBS provedena opatření j) až o), která byla schválena Komisí:
j)
záruka v rámci systému záruk pro úvěrové instituce (CIFS), jež platí pro vklady INBS (retailové, komerční, institucionální a mezibankovní), kryté dluhopisy, prioritní dluh a termínovaný podřízený dluh od 1. října 2008 do 30. září 2010 (38);
k)
první rekapitalizace ve výši 2,7 miliardy EUR (39);
l)
státní záruky v rámci systému záruk za způsobilé závazky, jež platí pro vklady, prioritní nezajištěné vkladové certifikáty, prioritní nezajištěné obchodní cenné papíry, prioritní nezajištěné dluhopisy a směnky (40);
m)
opatření na záchranu aktiv ve formě převodu znehodnocených úvěrů na obchodní nemovitosti ve výši 8,9 miliardy EUR (41) na agenturu NAMA, při němž byla uplatněna průměrná srážka 64 % (42);
n)
státní záruka za krátkodobé závazky INBS, jež byla poskytnuta po opětovném využití systému záruk za způsobilé závazky ke krytí předmětných cenných papírů, zejména obchodních cenných papírů, vkladových certifikátů, mezibankovních vkladů a podnikových vkladů se splatností kratší než tři měsíce (krytá částka činila ke dni 31. prosince 2010 přibližně […] milionů EUR) (43);
o)
druhá rekapitalizace ve výši 2,7 miliardy EUR (44).
(68)
Kromě opatření státní podpory a) až o) uvedených v 66. a 67. bodě odůvodnění byla ve prospěch společností Anglo a INBS před spojením provedena další opatření na záchranu uvedená v písmenech p) a q):
p)
Anglo obdržela státní záruku za část mimořádné pomoci v oblasti likvidity, kterou této bance poskytla CBI v období od března 2009 do doby spojení s INBS. Touto zárukou je kryta mimořádná pomoc v oblasti likvidity ve výši […] miliard EUR (45);
q)
rovněž INBS obdržela státní záruku za část mimořádné pomoci v oblasti likvidity, kterou této stavební spořitelně poskytla CBI v období od 24. února 2011 do doby spojení s Anglo. Uvedenou zárukou je pokryto […] miliard EUR.
(69)
Po spojení budou ve prospěch subjektu, který z tohoto spojení vzešel, provedena opatření r) až v):
r)
státní záruka za zbývající klientské vklady ve výši maximálně […] miliard EUR;
s)
zachování státní záruky za podrozvahové položky, kterou bude pokryto odhadem […] miliard EUR;
t)
státní záruka za část mimořádné pomoci v oblasti likvidity, kterou subjektu vzniklému spojením poskytla CBI; tato záruka v zásadě spojuje obě záruky za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity poskytnuté společnostem Anglo a INBS zvlášť. Tato záruka se odhaduje na […] miliard EUR podle stavu ke dni spojení, poté se sníží na […];
u)
další rekapitalizace […] k pokrytí dalších ztrát v případě další zátěžové situace ve výši 3,3 miliardy EUR;
v)
státní záruka ve výši […] miliard EUR (46) za zbývající velkoobchodní komerční financování, na něž se vztahuje systém záruk za způsobilé závazky a jež bylo z Anglo převedeno na subjekt vzniklý spojením.
2.4.1 Záchranná opatření schválená Komisí
(70)
Pokud jde o opatření a) až o) uvedená v 66. a 67. bodě odůvodnění, Komise je již posoudila v rámci předchozích rozhodnutí ve věci Anglo a INBS a shledala, že představují podporu na záchranu. V návaznosti na tato záchranná opatření oznámilo Irsko další opatření, která mají umožnit vyřešení situace společností Anglo a INBS - jedná se o opatření p) až v) uvedená v 68. a 69. bodě odůvodnění.
(71)
Co se týká opatření, která již Komise schválila (tj. opatření a) až o) uvedená v 66. a 67. bodě odůvodnění), je nutno uvést, že systém záruk pro úvěrové instituce (CIFS) (opatření a) a j) uvedená v 66. a 67. bodě odůvodnění) od 30. září 2010 již neplatí. Na jeho místo nastoupil jednak systém záruk za způsobilé závazky, jednak byl tento systém záruk za způsobilé závazky opětovně použit na krátkodobé závazky (opatření c), g), l) a n) uvedená v 66. a 67. bodě odůvodnění). Po spojení budou tyto systémy nahrazeny dílčími státními zárukami (opatření r) a v) uvedená v 69. bodě odůvodnění), jakmile skončí platnost systému záruk za způsobilé závazky, viz (77). a (81). bod odůvodnění).
(72)
Pokud jde o opatření d) a m) uvedená v 66. a 67. bodě odůvodnění, byl převod úvěrů […] na agenturu NAMA dokončen v listopadu 2010, přičemž průměrná srážka činila v případě Anglo 62 % a v případě INBS 64 %.
(73)
Společně se čtvrtou rekapitalizací byla ve prospěch Anglo vydána rovněž státní záruka za její podrozvahové položky (opatření i) uvedené v 66. bodě odůvodnění). Tato záruka, za niž Anglo nehradí žádný poplatek, v zásadě poskytuje komfort protistranám Anglo při transakcích s deriváty (většinou smlouvy o zajištění) a zúčtování.
2.4.2 Další záchranná opatření
(74)
Ve prospěch společností Anglo i INBS byla před spojením, a tedy před účinnou restrukturalizací, provedena další záchranná opatření (opatření p) a q) uvedená v 68. bodě odůvodnění). Od března 2009 do doby spojení obdržela Anglo od CBI mimořádnou pomoc v oblasti likvidity, která je částečně kryta státní zárukou (opatření p)). Tato státem zaručená část mimořádné pomoci v oblasti likvidity kolísala od […] miliard EUR v září 2010 po […] miliard EUR v březnu 2011. Anglo platí irské centrální bance za tuto mimořádnou pomoc úrok podle sazby ve výši základní sazby ECB (v současnosti 125 základních bodů) s připočtením […] základních bodů. Za záruku jako takovou však žádný poplatek nehradí.
(75)
Rovněž INBS obdržela za část mimořádné pomoci v oblasti likvidity, kterou jí poskytla CBI, státní záruku (opatření q) v 68. bodě odůvodnění). Celková výše této státní záruky, kterou INBS v období od 24. února 2011 do doby spojení s Anglo obdržela, činí […] miliard EUR. Také INBS platí irské centrální bance za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity úrok ve výši základní sazby ECB (v současnosti 125 základních bodů) s připočtením […] základních bodů. Ani ona však nehradí žádný poplatek za záruku jako takovou.
2.4.3 Opatření týkající se subjektu vzniklého spojením
(76)
Subjekt vzniklý spojením […] řadu státních záruk a kapitálový vklad ve výši 3,3 miliardy EUR v případě zátěžového scénáře (opatření r) až v) uvedená v 69. bodě odůvodnění).
(77)
Subjekt vzniklý spojením bude využívat státní záruku za vklady, které na něj budou převedeny ze společností Anglo a INBS (opatření r) v 69. bodě odůvodnění). Maximální výše těchto vkladů bude činit 1,05 miliardy EUR. Jedná se zejména o vklady, jež jsou buď zajištěné, nebo spojené s účtem dlužníka převedeným na subjekt vzniklý spojením, a nebyly proto z Anglo a INBS převáděny. Subjekt vzniklý spojením bude po dobu trvání systému záruk za způsobilé závazky hradit paušální poplatek ve výši 50 základních bodů a po jeho doběhnutí nebude hradit poplatek žádný.
(78)
Subjekt vzniklý spojením bude využívat rovněž opatření, které bylo provedeno ve prospěch společnosti Anglo před spojením, a to zachování státní záruky za podrozvahové položky v odhadované výši přibližně […] miliard EUR (47) (opatření s) v 69. bodě odůvodnění). Subjekt vzniklý spojením nebude za tuto záruku hradit žádný poplatek.
(79)
Pro účely financování řešení problémů společností Anglo a INBS se ve společném plánu restrukturalizace předpokládá, že subjekt vzniklý spojením bude využívat státní záruku za část mimořádné pomoci v oblasti likvidity, kterou obdrží (opatření t) v 69. bodě odůvodnění). Celkově bude mít tento subjekt v době, kdy bude proces spojení Anglo a INBS zahájen, přístup k mimořádné pomoci v oblasti likvidity ve výši až […] miliard EUR, která se posléze sníží na […]. Za financování v eurech bude subjekt vzniklý spojením platit irské centrální bance úrok podle sazby ve výši […] základních bodů a za financování v cizí měně úrok ve výši […] základních bodů. Za státní záruku jako takovou však nebude hradit poplatek žádný.
(80)
Podle společného plánu restrukturalizace […] v případě dalšího zhoršení finanční situace (zátěžový scénář - opatření u) v 69. bodě odůvodnění). V tomto případě […] kapitál do výše 3,3 miliard EUR […]. Tento přístup zajistí, že subjekt vzniklý spojením bude splňovat příslušné minimální regulativní kapitálové požadavky stanovené irským regulátorem finančního trhu (v současnosti poměr kapitálu ve výši 8 %).
(81)
Subjekt vzniklý spojením bude dále využívat státní záruku za stávající velkoobchodní komerční financování ve výši přibližně 3 miliardy EUR, které na něj bude převedeno z Anglo (opatření v) v 69. bodě odůvodnění). Subjekt vzniklý spojením bude během doby trvání systému záruk za způsobilé závazky hradit poplatek v rozmezí od 95 do 125 základních bodů a po jeho doběhnutí nebude hradit poplatek žádný.
Přehled opatření ve prospěch Anglo, INBS a subjektu vzniklého spojením (uvedených v 66. až 69. bodě odůvodnění)
Opatření poskytnutá Anglo, bance pro realizaci aktiv a bance pro financování
Č.
Druh opatření
Částka (v miliardách EUR)
Protiplnění
Schválená opatření na záchranu
Anglo Irish Bank
a
Záruka v rámci systému záruk pro úvěrové instituce (CIFS)
max. částka […] mld. EUR v září 2008 (48)
paušální poplatek18,5 základního bodu zvýšený na 32 základních bodů
b
První rekapitalizace
4 mld. EUR
žádné protiplnění
c
Záruka v rámci systému záruk za způsobilé závazky
[…] mld. EUR (49)
doporučení ECB + 40 zákl. (50)
d
Opatření na záchranu aktiv - převod způsobilých úvěrů na agenturu NAMA
převedeno 35 mld EUR
nepoužitelné
e
Druhá rekapitalizace
10,44 mld. EUR (51) (10,3 mld EUR)
žádné protiplnění
f
Třetí rekapitalizace
10 054 milionů EUR
žádné protiplnění
g
Záruka za krátkodobé závazky
[…] mld. EUR v prosinci 2010
160 zákl. bodů v prosinci 2010 (50)
h
Čtvrtá rekapitalizace
4 946 milionů EUR
žádné protiplnění
i
Záruka za vybrané podrozvahové závazky
odhad. max. hrubá částka […] mld EUR (52)
žádný poplatek
Irish Nationwide Building Society
j
Záruka na základě systému záruk pro úvěrové instituce (CIFS)
max. částka […] mld. EUR v říjnu 2008 (48)
paušální poplatek 18,5 základního bodu zvýšený na 25,6 základního bodu
k
První rekapitalizace
2,7 mld. EUR
zajištění práv na čistý přebytek aktiv společnosti
l
Záruka na základě systému záruk za způsobilé závazky
[…] mld. EUR (49)
doporučení ECB + 40 zákl. (50)
m
Opatření na záchranu aktiv - převod způsobilých úvěrů na agenturu NAMA
převedeno 8,9 mld. EUR
nepoužitelné
n
Záruka za krátkodobé závazky
[…] milionů EUR v prosinci 2010
160 zákl. bodů v prosinci 2010 (50)
o
Druhá rekapitalizace
2,7 mld. EUR
žádné protiplnění
Další záchranná opatření
Anglo Irish Bank
p
Záruka za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity
max. zaruč. částka […] mld. EUR do 16. března 2011 (53)
,[…] žádný poplatek za záruku
Irish Nationwide Building Society
q
Záruka za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity
zaruč. částka […] mld. EUR
[…], žádný poplatek za záruku
Restrukturalizační opatření
Subjekt vzniklý spojením
r
Zachování záruky za zbývající vklady
nejvýše […] mld. EUR
zaručeno po dobu účelové správy, nejprve v rámci systému záruk za způsobilé závazky a po skončení jeho platnosti ad hoc s 50 základními body
s
Zachování záruky za podrozvahové položky
odhad. přibližně na […] mld. EUR (52)
žádný poplatek
t
Zachování záruky za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity nebo jinou facilitu
odhad. až na […] mld. EUR
3
u
Rekapitalizace v případě zátěžového scénáře
3,2 mld. EUR
žádné protiplnění
v
Záruka za velké komerční financování v rámci systému záruk za způsobilé závazky
přibližně […] mld. EUR
poplatek podle systému záruk za způsobilé závazky, po jeho skončení žádný poplatek
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(82)
Ve věci původního plánu restrukturalizace Anglo zahájila Komise dne 31. března 2010 přijetím rozhodnutí o stanovisku formální vyšetřovací řízení. Od té doby Irsko tento plán restrukturalizace několikrát zásadně pozměnilo a následně dne 31. ledna 2011 předložilo společný plán restrukturalizace Anglo a INBS. Většina pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení (viz bod 4.3.1 uvedeného rozhodnutí (54)) se týkala původního plánu restrukturalizace Anglo, který byl založen na předpokladu, že bude Anglo rozdělena na dobrou a špatnou banku. Tyto pochybnosti již nejsou relevantní, jelikož Anglo ukončí rozvoj nových činností a místo toho bude spojena s INBS a zaměří se na časově omezenou účelovou správu svého úvěrového portfolia.
(83)
Pro úplnost jsou však v oddíle 3.1 shrnuty pochybnosti, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení.
3.1 Rozhodnutí o zahájení řízení
(84)
Komise vyjádřila pochybnosti, pokud jde o obnovu životaschopnosti dobré banky (na niž se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo rovněž jako na „novou společnost“) a o řádnou postupnou likvidaci špatné banky (na niž se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo rovněž jako na „starou Anglo“). Důvodem byla skutečnost, že v době přijetí uvedeného rozhodnutí nebyl k dispozici dostatek informací o obchodních plánech obou subjektů. Komise měla rovněž pochybnosti, zda bylo dostatečně odhadnuto znehodnocení úvěrů převedených na agenturu NAMA i úvěrů, které nebyly na NAMA převedeny. Mimoto se usuzovalo, že makroekonomické předpoklady původního plánu restrukturalizace Anglo nejsou úplné, což vedlo k pochybnostem o jejich přiměřenosti. Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně určitých nových činností dobré banky v oblastech, v nichž banka nemá žádné předchozí zkušenosti. Komise měla pochybnosti i o tom, zda bude možno na základě plánu uspokojit potřeby dobré banky v oblasti financování a likvidity.
(85)
Pokud jde o sdílení nákladů a příspěvek Anglo na vlastní restrukturalizaci, pochybovala Komise o tom, zda je tento vlastní příspěvek dostatečný, a to vzhledem ke skutečnosti, že dobrá banka měla rozvíjet nové činnosti, které by vyžadovaly značné investice. Komise mimoto uvedla, že irské orgány v původním plánu restrukturalizace Anglo nezkoumaly, zda by mohla Anglo přispět ke své restrukturalizaci prodejem aktiv či jinými prostředky.
(86)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, jež bylo vyvoláno rozsáhlou státní podporou ve prospěch Anglo, vyjádřila Komise pochybnosti, dokáží-li plánovaná opatření vyrovnat účinky podpory pro Anglo v podobě narušení hospodářské soutěže.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(87)
Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie neobdržela Komise žádné připomínky třetích stran.
5. PŘIPOMÍNKY IRSKA
(88)
Irsko nepodalo k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Místo toho předložilo druhý plán restrukturalizace Anglo a poté dne 26. října 2010 třetí plán restrukturalizace Anglo.
(89)
Tento třetí plán restrukturalizace je nyní nahrazen společným plánem restrukturalizace, který Irsko předložilo dne 31. ledna 2011.
6. POSOUZENÍ
6.1 Existence podpory
(90)
Je nutno posoudit, zda opatření obsažená ve společném plánu restrukturalizace představují státní podporu. V čl. 107 odst. 1 se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
6.1.1 Opatření, která již byla dočasně schválena
(91)
Co se týká opatření, která Komise ve svých dřívějších rozhodnutích ve věci Anglo a INBS dočasně schválila jako podporu na záchranu (tj. opatření a) až o) uvedená v (66). a(67). bodě odůvodnění), dospěla Komise již k závěru, že se jedná o státní podporu ve prospěch Anglo a INBS. Toto posouzení proto není nutno v tomto rozhodnutí provádět opětovně.
(92)
Opatření, která je nutno v tomto rozhodnutí posoudit a zjistit, zda se nejedná o státní podporu, již byla popsána v (68). a (69). bodě odůvodnění. Příslušnými opatřeními jsou: v případě Anglo opatření p), v případě INBS opatření q) a v případě subjektu vzniklého spojením opatření r) až v). V této souvislosti je nutno podotknout, že Irsko uznává, že se jedná o státní podporu.
6.1.2 Státní prostředky
(93)
Opatření p) až v) v 68. a 69. bodě odůvodnění jsou financována ze státních prostředků, jelikož se jedná o státní záruky a přímé granty financované státem, a je proto nutno mít za to, že tato opatření představují státní podporu.
6.1.3 Selektivita
(94)
Je třeba rovněž posoudit, zda opatření uvedená v 66. až 69. bodě odůvodnění poskytují příjemci nebo příjemcům státní podpory selektivní výhodu. Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož přinášejí prospěch pouze Anglo, INBS a subjektu vzniklému spojením.
6.1.4 Výhoda
(95)
Opatření uvedená v 66. až 69. bodě odůvodnění zvýhodňují hospodářské činnosti Anglo i INBS, které do doby spojení vykonávaly tyto banky a poté jejich nástupce, tj. subjekt vzniklý spojením.
(96)
Anglo využívá státní záruku za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity ve výši […] miliard EUR, kterou obdržela od CBI (opatření p) v 68. bodě odůvodnění) a která Anglo umožňuje financovat svá aktiva. Tato záruka představuje pro Anglo výhodu, jelikož by nebyla dostupná na trhu a […]. Za poskytnutí této záruky navíc nemusí Anglo poskytovat žádné protiplnění. Tato neexistence protiplnění představuje pro Anglo další výhodu, jelikož eliminuje náklady spojené se zárukou.
(97)
Z týchž důvodů poskytuje státní záruka za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity ve výši […] miliard EUR, kterou INBS obdržela od 24. února 2011, této bance výhodu (opatření q) v 68. bodě odůvodnění).
(98)
Co se týká opatření ve prospěch subjektu vzniklého spojením, bude mít tento subjekt prospěch ze zachování řady státních záruk. Konkrétně se jedná o záruky za zbývající vklady (opatření r) v 68. bodě odůvodnění), za podrozvahové položky (opatření s) v 69. bodě odůvodnění), za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity (opatření t) v 69. bodě odůvodnění) a za stávající velkoobchodní komerční financování (opatření v) v 69. bodě odůvodnění). Subjekt vzniklý spojením hradí poplatek pouze za záruku […], za vklady a velkoobchodní komerční financování, a to po dobu trvání systému záruk za způsobilé závazky (poté nebude hrazen žádný poplatek), za ostatní záruky však nehradí poplatek žádný. Tyto záruky poskytují subjektu vzniklému spojením výhodu, jelikož mu pomáhají zajistit, aby plnil své závazky. Bez potřebného financování prostřednictvím zaručené mimořádné pomoci v oblasti likvidity, zaručených zbývajících vkladů a zbývajícího velkoobchodního komerčního financování a bez záruky za podrozvahové závazky by totiž nebylo možné řádným způsobem převzaté problémy vyřešit. Skutečnost, že subjekt vzniklý spojením nemusí za řadu těchto záruk hradit poplatky, poskytuje tomuto subjektu další výhodu, jelikož zamezuje vyšším finančním nákladům, a tudíž vyšším ztrátám.
(99)
Mimoto […] ve výši 3,3 miliardy EUR v případě zátěžového scénáře k uhrazení dalších ztrát v důsledku likvidace jejího úvěrového portfolia. […] Rekapitalizace […] výhodu subjektu vzniklému spojením, jelikož zajišťuje, že tento subjekt během období řešení jeho situace plní příslušné regulativní kapitálové požadavky. […].
6.1.5 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(100)
Je nutno vyvodit závěr, že opatření p) až v) uvedená v (66). a (67). bodě odůvodnění mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(101)
Jak je uvedeno v bodě 6.1.4, nebyly by Anglo a INBS bez státní podpory s to plnit své závazky a musely by zcela opustit trhy, na nichž působily. V důsledku rozsáhlé státní podpory však zůstaly obě banky aktivní na trhu vkladů (do doby převodu jejich vkladů do Allied Irish Bank a Irish Life & Permanent v únoru 2011) a ve velmi omezené míře i na trhu úvěrů na obchodní nemovitosti a na trhu hypoték na bydlení (správa stávajících úvěrů). Tato státní podpora proto narušila hospodářskou soutěž. Na těchto trzích přitom Anglo a INBS nesoutěžily pouze s irskými bankami, nýbrž rovněž se zahraničními subjekty, které působí v Irsku. Anglo působila (pokud jde o vklady i komerční úvěry) rovněž ve Spojeném království, a soutěžila tudíž s domácími subjekty ze Spojeného království i se subjekty z ostatních členských států, které na tomto trhu působí. Je však třeba podotknout, že činnost těchto dvou subjektů byla v posledních několika letech stále omezenější, což negativní dopad na hospodářskou soutěž a obchod snížilo.
(102)
Subjekt vzniklý spojením bude vykonávat určité omezené činnosti na trhu, na němž působí irské i zahraniční banky. Konkrétně si bude moci ponechat omezený počet vkladů a poskytovat určité úvěry stávajícím zákazníkům za účelem zvýšení NPV dotyčných úvěrů v souladu se závazky, které Irsko poskytlo (viz bod 2.3.2). Tyto činnosti by přitom nemohl vykonávat bez státní podpory. Vzhledem k tomu, že jeho bilanční suma v důsledku řešení převzatých problémů klesne, bude narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu významně sníženo, neboť tento subjekt bude na konkurenčních trzích operovat jen ve velmi omezeném rozsahu.
6.1.6 Použití zásady investora v tržním hospodářství
(103)
Na opatření uvedená v 66. až 69. bodě odůvodnění se nevztahuje zásada investora v tržním hospodářství, jelikož se jedná o součást rozsáhlého souboru opatření na záchranu Anglo a INBS. I pokud by byla tato zásada použitelná, nejsou tato opatření v souladu s běžným tržním chováním. Žádný investor v tržním hospodářství by neprováděl všechna tato opatření, aby Anglo a INBS zachránil a poté je spojil za účelem časově omezené účelové správy úvěrového portfolia, jelikož vyhlídky na návratnost jeho investic by byly zanedbatelné (celková rekapitalizace ve prospěch Anglo a INBS podle základního scénáře dosahuje 34,7 miliardy EUR). Investor v tržním hospodářství, který by se octl v podobné situaci jako stát, by ani nebyl schopen poskytnout takový objem kapitálu a financování, který je zapotřebí ke snazšímu vyřešení problémů Anglo a INBS. Nemožnost tržního hospodářského subjektu získat takové financování je dána situací na trzích a zájmem o irská aktiva a pasiva.
6.1.7 Určení příjemce podpory
(104)
V zájmu snazšího vyřešení problémů Anglo a INBS zamýšlí Irsko zavést nová opatření podpory (opatření r) až v) uvedená v 69. bodě odůvodnění). Tato opatření umožní spojit Anglo a INBS do jednoho právního subjektu. Hlavním cílem tohoto subjektu je spravovat po omezenou dobu úvěrová portfolia Anglo a INBS do dosažení splatnosti s cílem zajistit co nejvyšší výnos a snížit náklady pro irské daňové poplatníky.
(105)
Podle společného plánu restrukturalizace bude subjekt vzniklý spojením poskytovat úvěry pouze v omezeném rozsahu, který vyplývá ze stávajících smluvních závazků, a poté bude jeho úvěrová činnost sloužit pouze zachování NPV úvěrového portfolia; případy, kdy bude tento subjekt soutěžit s ostatními bankami, tudíž budou omezeny na minimum. Podle Irska bude subjekt vzniklý spojením realizovat aktiva až při dosažení splatnosti nebo jejich prodejem na trhu. Výnosy z tohoto prodeje použije tento subjekt ke splácení svých dluhů, jakmile nastane jejich splatnost, a k financování svých běžných provozních nákladů a případných zděděných historických závazků. Je proto nutno vyvodit závěr, že subjekt vzniklý spojením bude po spojení nadále vykonávat některé omezené hospodářské činnosti, a za příjemce státní podpory měl by být tudíž považován on.
(106)
Co se týká Anglo a INBS, mohly obě instituce před zamýšleným spojením pokračovat v činnosti s pomocí státních záruk za jejich závazky, rekapitalizace a opatření na záchranu aktiv (opatření a) až o) v 67. a 68. bodě odůvodnění). Anglo a INBS jsou proto příjemci těchto opatření.
6.1.8 Závěr
(107)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno vyvodit závěr, že opatření a) až v) uvedená v (68). a (69). bodě odůvodnění představují státní podporu.
6.2 Výše podpory
6.2.1 Rekapitalizace Anglo a INBS
(108)
Anglo i INBS obdržely individuální státní podporu ve formě několika rekapitalizací. Anglo obdržela prostřednictvím čtyř kapitálových vkladů celkem 29,3 miliardy EUR (55). INBS obdržela prostřednictvím dvou kapitálových vkladů celkem 5,4 miliardy EUR.
6.2.2 Opatření na záchranu znehodnocených aktiv ve prospěch Anglo a INBS
(109)
Anglo i INBS byly zapojeny do systému, který agentura NAMA zastřešovala (opatření d) a m) v 66. a 67. bodě odůvodnění). Pokud jde o výši podpory obsažené v opatření na záchranu znehodnocených aktiv, tj. v převodu aktiv na agenturu NAMA, je třeba uvést, že v poznámce pod čarou č. 2 k bodu 20 písm. a) sdělení o znehodnocených aktivech (56) je výše podpory obsažená v opatření na záchranu aktiv vymezena jako rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Odhadnout tržní hodnotu dotyčných aktiv je však velmi obtížné, jelikož u většiny z nich se jedná o neobchodované úvěry. Skutečnou výši podpory lze navíc určit až poté, co Irsko dokončí ocenění aktiv, která na něj byla převedena, v souladu s rozhodnutím Komise ve věci N 725/09 (57); teprve poté bude možno vyvodit konečné závěry o výši této podpory. V této souvislosti byly Komisi poskytnuty informace o výši podpory spojené s první a druhou tranší úvěrů převedených na NAMA, zatímco informace o posledních tranších dosud chybí.
(110)
Z dostupných informací o první a druhé tranši převedené na agenturu NAMA lze vyvodit řadu závěrů. Za prvé, první tranše úvěrů na obchodní nemovitosti, kterou Anglo převedla na NAMA, měla nominální hodnotu ve výši 9 251 milionů EUR. Tento převod obsahoval podporu ve výši 870 milionů EUR, což představuje 9,4 % převedených nominálních zůstatků úvěrů. Za druhé, v druhé tranši převedla Anglo na agenturu NAMA úvěry v nominální hodnotě 6 747 milionů EUR. Tento převod obsahoval podporu ve výši 427 milionů EUR, což představuje 6,3 % převedených nominálních zůstatků úvěrů. Průměrný procentní podíl podpory na nominálních zůstatcích úvěrů u těchto dvou tranší proto činí 7,9 %. Při použití tohoto průměrného procentního podílu na dosud neprovedené tranše (19 miliard EUR) by výše podpory u těchto tranší činila přibližně 1,5 miliardy EUR. Celkově lze proto výši státní podpory spojené s převodem úvěrů Anglo na obchodní nemovitosti a rozvoj nemovitostí a souvisejících úvěrů na agenturu NAMA odhadnout přibližně na 2 797 milionů EUR (58).
(111)
INBS převedla v rámci první tranše zůstatky úvěrů v nominální hodnotě 669 milionů EUR. Tento převod obsahoval podporu ve výši 70 milionů EUR, tj. 10,5 % převedených nominálních zůstatků úvěrů. V rámci druhé tranše převedla INBS zůstatky úvěrů v nominální hodnotě 591 milionů EUR. Tento převod obsahoval podporu ve výši 43,7 milionu EUR, tj. 7,4 % převedených nominálních zůstatků úvěrů. Průměrný procentní podíl podpory na nominálních zůstatcích úvěrů u těchto dvou tranší proto činí 9 %. Při použití tohoto průměrného procentního podílu na dosud neprovedené tranše (7,7 miliardy EUR) lze částku související podpory odhadnout přibližně na 693 milionů EUR. Celkově lze proto výši státní podpory spojené s převodem úvěrů INBS na obchodní nemovitosti a rozvoj nemovitostí a souvisejících úvěrů na agenturu NAMA odhadnout přibližně na 806 milionů EUR (59).
(112)
Ačkoliv bude přesná výše státní podpory u dosud neprovedených tranší ověřena až později, není nutné tuto přesnou výši podpory v posledních tranších znát k tomu, aby bylo možno posoudit slučitelnost společného plánu restrukturalizace se Smlouvou. Důvody jsou následující: i) způsob, jakým bude stanovena převodní cena, Komise již schválila ve svém rozhodnutí o NAMA (60); ii) případná změna výše podpory neovlivní hodnocení podpory, které Komise uvádí v tomto rozhodnutí, a to vzhledem k vysokým částkám, které již byly poskytnuty, a skutečnosti, že Anglo a INBS zcela opustí trh, a iii) vyšší podpora by nevedla k většímu narušení hospodářské soutěže, kterou vyvolalo řešení problémů subjektu vzniklého spojením, jelikož by tento subjekt v důsledku vyšší podpory neprováděl více konkurenčních činností.
6.2.3 Záruky za Anglo a INBS
(113)
Anglo a INBS rovněž využívaly systému záruk pro úvěrové instituce (CIFS) a systému záruk za způsobilé závazky (viz opatření a), c), g), j), l) a n) uvedená v 66. a 67. bodě odůvodnění). Výše závazků dotčených oběma systémy v případě obou institucí v průběhu času kolísá. V případě Anglo dosáhly například závazky zahrnuté v rámci systému záruk pro úvěrové instituce (CIFS) nejvyšší hodnoty […] miliard EUR v září 2008, ke dni 30. června 2010 se snížily na […] miliard EUR, částečně v důsledku zavedení systému záruk za způsobilé závazky. Závazky této banky, na něž se vztahoval systém záruk za způsobilé závazky, dosahovaly nejvyšší hodnoty […] miliardy EUR ke dni 30. června 2010 a ke dni 31. březnu 2011 klesly v důsledku převodu jejích vkladů na Allied Irish Banks na […] miliardy EUR. V případě INBS lze zaznamenat stejnou tendenci.
(114)
Anglo i INBS mimoto obdržely státní záruky za krátkodobé závazky a mimořádnou pomoc v oblasti likvidity. Anglo navíc obdržela státní záruku […] za své podrozvahové závazky.
(115)
V souvislosti se společnostmi ve finančních potížích je nutno uvést, že není-li banka schopna získat dostatečné nezaručené dluhové financování k pokrytí všech svých potřeb v oblasti financování, může prvek podpory v poskytnutých zárukách dosáhnout až výše jejich nominální hodnoty. Tak tomu bylo zjevně v případě, kdy Anglo a INBS začaly v roce 2008 využívat systém záruk pro úvěrové instituce (CIFS) a v roce 2010 pak systém záruk za způsobilé závazky a záruku za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity a kdy Anglo navíc obdržela státní záruku za své podrozvahové závazky. Mezi jednotlivými zárukami, konkrétně systémem záruk pro úvěrové instituce (CIFS) a systémem záruk za způsobilé závazky, proto existoval značný překryv, což mohlo vést k dvojímu započtení. Částky kryté různými zárukami (systém záruk pro úvěrové instituce (CIFS), systém záruk za způsobilé závazky a mimořádná pomoc v oblasti likvidity) současně v průběhu času kolísaly. Je nutno rovněž připomenout, že účast obou těchto bank v systémech státních záruk nebyla zohledněna ve výpočtu výše podpory v poměru k jejich rizikově váženým aktivům za účelem zjištění, zda je nutná důkladná restrukturalizace. Na druhou stranu bude prvek podpory v zárukách zohledněn v rámci restrukturalizace. Z těchto důvodů Komise nepočítala výši podpory spojenou s těmito státními zárukami.
6.2.4 Opatření podpory ve prospěch subjektu vzniklého spojením
(116)
Subjekt vzniklý spojením […] další kapitál ve výši 3,3 miliardy EUR v případě naplnění zátěžového scénáře.
(117)
Subjekt vzniklý spojením využívá rovněž státní záruky za své zbývající vklady, které činí nejvýše 1 miliardu EUR, státní záruky za své podrozvahové položky, které se odhadují na hrubou maximální částku […], a má prospěch ze zachování státní záruky za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity nebo jinou podobnou facilitu, kterou obdrží a která se odhaduje až na […] podle stavu ke dni, kdy bylo započato se spojováním obou bank. S ohledem na výpočet výše státní podpory Komise konstatuje, že ohledně záruk ve prospěch tohoto subjektu platí zdůvodnění uvedené v 115. bodě odůvodnění.
6.2.5 Závěr ohledně výše podpory
(118)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno vyvodit závěr, že Anglo obdržela státní podporu ve formě rekapitalizací a opatření na záchranu aktiv ve výši nejméně 32 miliard EUR (43,9 % rizikově vážených aktiv). INBS obdržela státní podporu ve formě rekapitalizací a opatření na záchranu aktiv ve výši nejméně 6,2 miliardy EUR (59 % rizikově vážených aktiv). Tyto úrovně podstatně překračují 2 % prahovou hodnotu uvedenou ve sdělení o rekapitalizaci (61) a ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(119)
Je proto nutno vyvodit závěr, že po sečtení číselných údajů o rekapitalizaci a opatřeních na záchranu aktiv ve prospěch Anglo a INBS a číselných údajů o rekapitalizaci subjektu vzniklého spojením v případě zátěžového scénáře lze celkovou výši státní podpory odhadnout na nejméně 41,5 miliardy EUR (62).
6.3 Slučitelnost podpory
(120)
Při posuzování slučitelnosti společného plánu restrukturalizace Anglo a INBS je nutno za prvé posoudit, zda je použitelný čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Následně je nutno posoudit, zda společný plán restrukturalizace splňuje požadavky sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci.
6.3.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(121)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi umožňuje prohlásit státní podpory za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. V tomto ohledu byly tržní podmínky v celosvětovém měřítku od posledního čtvrtletí roku 2008 složité. Irsko bylo finanční krizí zasaženo obzvláště těžce. Hospodářský pokles spolu s pádem cen nemovitostí a s expozicí z úvěrů na rozvoj pozemků a nemovitostí způsobily irským bankám rozsáhlé znehodnocení aktiv. Kvůli nejistotě na irském trhu nemovitostí se irské banky potýkají rovněž s přetrvávajícími potížemi při získávání financování a kapitálu na trhu. V důsledku toho se rovněž irský stát (nejvyšší moc) dostal pod tlak, jenž nakonec vedl k nutnosti sestavit pro něj program podpory.
(122)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že opatření na podporu bank mohou tuto poruchu napravit; tento názor byl potvrzen ve sdělení o bankovnictví (63), sdělení o rekapitalizaci, sdělení o znehodnocených aktivech a sdělení o restrukturalizaci. Pokud jde o irské hospodářství, byl tento závěr potvrzen v různých rozhodnutích Komise o schválení opatření, která Irsko přijalo v boji proti finanční krizi (64).
(123)
Vzhledem k zvláštní situaci v Irsku ve spojení se zlepšenou, dosud však nestabilní situací na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření lze posoudit na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3.2 Posouzení slučitelnosti
(124)
Anglo, INBS a subjekt vzniklý spojením měly a budou mít prospěch z řady opatření státní podpory, jejichž slučitelnost Komise dosud neposoudila. Tato opatření zahrnují státní záruku za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity pro Anglo i INBS (opatření p) a q) v 68. bodě odůvodnění) a státní záruky a rekapitalizace v případě zátěžového scénáře […] (opatření r) až v) v 69. bodě odůvodnění). Ve prospěch Anglo a INBS byla dále provedena opatření, o nichž Komise již shledala, že představují slučitelnou podporu na záchranu (opatření a) až o) v 66. a 67. bodě odůvodnění). Tato opatření je však nyní nutno posoudit s cílem určit, zda se jedná o slučitelnou podporu na restrukturalizaci. Slučitelnost těchto opatření a společného plánu restrukturalizace je nutno posoudit podle sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci.
(125)
Ačkoliv Anglo a INBS měly při převodu aktiv na agenturu NAMA prospěch z opatření na záchranu aktiv, řešení jejich problémů samo o sobě nezakládá státní podporu ve formě uvedeného opatření. Veškerá aktiva a pasiva Anglo a INBS budou spojena do jednoho subjektu výhradně za účelem jejich účelové správy jako celku. Spojení a řešení problémů s aktivy proto není nutné posuzovat podle sdělení o znehodnocených aktivech.
6.3.3 Použití sdělení o bankovnictví a rekapitalizaci na opatření p) až v) uvedená v 68. a 69. bodě odůvodnění
(126)
V souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví musí podpora nebo režim podpory splňovat obecná kritéria slučitelnosti podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy, aby byly slučitelné podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Uvedená kritéria implikují dodržení těchto podmínek:
i)
vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
ii)
nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Tento požadavek znamená, že se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
iii)
přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(127)
Tato obecná kritéria platí pro rekapitalizaci i záruky. Uvedené tři zásady, jež stanoví sdělení o bankovnictví, jsou dále rozpracovány ve sdělení o rekapitalizaci, podle nějž může rekapitalizace přispět k obnově finanční stability. V bodě 6 sdělení o rekapitalizaci se konkrétně uvádí, že rekapitalizace může být adekvátní reakcí na problémy finančních institucí, jež se potýkají s platební neschopností.
i) Vhodnost opatření
(128)
Rekapitalizace subjektu vzniklého spojením v případě zátěžového scénáře (opatření u) v 69. bodě odůvodnění) má zajistit, aby měl tento subjekt při účelové správě úvěrových portfolií Anglo a INBS dostatek kapitálu k dodržení regulativních kapitálových požadavků. Nejúčinnějším a nejjednodušším opatřením při řešení možného nedostatku kapitálu, jenž by mohl vyvstat v případě zátěžového scénáře, je kapitálový vklad, jelikož tomuto subjektu bezprostředně zlepšuje ukazatel celkového poměru kapitálu.
(129)
[…]
(130)
Státní záruky, jež byly poskytnuty Anglo a INBS v souvislosti s obdrženou mimořádnou pomocí v oblasti likvidity (opatření p) a q) v 68. bodě odůvodnění), dále státní záruky poskytnuté subjektu vzniklého spojením za jeho zbývající vklady (opatření r) v 69. bodě odůvodnění) a velkoobchodní komerční financování (opatření v) v 69. bodě odůvodnění), a státní záruka, jež byla tomuto subjektu poskytnuta za obdrženou mimořádnou pomoc v oblasti likvidity (opatření t) v 69. bodě odůvodnění) a za podrozvahové závazky (opatření s) v 69. bodě odůvodnění), mají zajistit financování subjektu vzniklého spojením a jeho schopnost nadále plnit své závazky. Toto financování je nezbytné k tomu, aby měly Anglo a INBS dostatek finančních prostředků ke krytí svých aktiv, zatímco financování, které obdrží subjekt vzniklý spojením, umožní tomuto subjektu v průběhu času realizovat účelovou správu úvěrových portfolií Anglo a INBS až k dosažení splatnosti. […].
(131)
Rekapitalizace subjektu vzniklého spojením v případě zátěžového scénáře je vhodná, jelikož účinně naplňuje cíl, jenž spočívá v tom, aby tento subjekt dodržoval regulativní kapitálové požadavky. Opatření proto účinně dosahuje cíle, kterým je zabránit situaci, kdy by subjekt vzniklý spojením nebyl s to plnit své závazky.
(132)
Opatření v podobě záruk jsou vhodná, jelikož zajišťují, aby měly společnosti Anglo a INBS před spojením i subjekt vzniklý z tohoto spojení dostatek finančních prostředků k plnění svých úkolů, a současně zamezují potenciální situaci, kdy by subjekt vzniklý spojením nebyl s to plnit své závazky.
(133)
Jednotlivá opatření státní podpory mimoto zajišťují zachování finanční stability v Irsku.
ii) Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(134)
Podle sdělení o bankovnictví musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. Tento požadavek znamená, že výše kapitálového vkladu a záruk musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle. V této souvislosti je možno podotknout, že ke kapitálovému vkladu dojde pouze v případě zátěžového scénáře a že je omezen na 3,3 miliardy EUR. Rekapitalizace zajistí, aby subjekt vzniklý spojením plnil příslušné regulativní kapitálové požadavky. Státní záruky pak subjektu vzniklému spojením zajistí dostatek finančních prostředků, aby mohl při pokračování činnosti plnit své závazky.
(135)
Za rekapitalizaci neobdrží stát od subjektu vzniklého spojením žádné pevně stanovené protiplnění. Anglo, INBS a subjekt vzniklý spojením nehradí ani žádné poplatky za záruku za mimořádnou pomoc v oblasti likvidity a subjekt vzniklý spojením nehradí žádný poplatek za záruku za podrozvahové závazky. Tento subjekt taktéž přestane platit poplatek za záruku za velkoobchodní komerční financování a vklady, jakmile skončí platnost systému záruk za způsobilé závazky.
(136)
Pokud jde o rekapitalizaci, je v bodech 15 a 44 sdělení o rekapitalizaci objasněno, že v řádně odůvodněných případech může být u bank v problémech krátkodobě akceptováno nižší protiplnění, a to pod podmínkou, že se toto nedostatečné protiplnění odrazí v plánu restrukturalizace. Subjekt vzniklý spojením je v podstatě prostředek, který usnadní řádné vyřešení problémů Anglo a INBS. Nebude vykonávat žádné hospodářské činnosti kromě činností, jež jsou nezbytné pro účelovou správu úvěrového portfolia. Irsko přijalo v tomto ohledu potřebné závazky (viz bod 2.3.2). Anglo i INBS opustí irský úvěrový trh a trh vkladů. Lze vyvodit závěr, že restrukturalizace v této podobě kompenzuje nedostatečné protiplnění. Anglo a INBS byly mimoto zcela znárodněny a příslušní akcionáři přišli v obou institucích o svá práva a účasti. V důsledku toho připadnou případné výnosy dosažené vyřešením problémů subjektu vzniklého spojením zcela státu.
(137)
Sdělení o bankovnictví v bodě 26 předpokládá, že u systémů záruk je nutné hradit přiměřený poplatek. Tento poplatek by se měl co nejvíce blížit tomu, co je možné považovat za tržní cenu, avšak s přihlédnutím k možným potížím příjemců hradit částky, jež by mohly být účtovány. Jak je uvedeno ve (135). bodě odůvodnění, je nutno podotknout, že subjekt vzniklý spojením bude pověřen řešením problémů Anglo a INBS. Vzhledem k těmto okolnostem je nutno vyvodit závěr, že absence úhrady poplatku za záruku je v případě subjektu vzniklého spojením opodstatněná.
(138)
Je nutno vyvodit závěr, že rekapitalizace subjektu vzniklého spojením v případě zátěžového scénáře a státní záruky za Anglo, INBS a tento subjekt jsou nezbytné k zajištění kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením a k zajištění dostupnosti dostatečného financování a že uvedená opatření současně snižují možné riziko neplnění závazků ze strany subjektu vzniklého spojením. Pokud jde o protiplnění za opatření podpory, jehož cílem je omezit podporu na minimum, je neposkytnutí takového protiplnění opodstatněné vzhledem k tomu, že je uvedený subjekt pověřen řešením problémů Anglo a INBS.
iii) Přiměřenost - opatření omezující negativní dopady na jiné oblasti
(139)
Subjekt vzniklý spojením zajistí, aby byly problémy Anglo a INBS vyřešeny a aby obě instituce následně opustily irský trh vkladů a úvěrový trh. Jak je uvedeno ve (105). bodě odůvodnění, bude tento subjekt vykonávat některé omezené hospodářské činnosti v rámci účelové správy úvěrových portfolií Anglo a INBS. Komise hodnotí kladně, že Irsko přijalo závazky potřebné k tomu, aby byly tyto hospodářské činnosti uvedeného subjektu omezeny na minimum. Úvěry, jež bude tento subjekt poskytovat, budou souviset pouze se správou zděděných úvěrových portfolií Anglo a INBS (restrukturalizace úvěrů, zachování hodnoty zajištění) a budou podléhat přísným omezením. Subjekt vzniklý spojením nebude přijímat žádné vklady ani vykonávat nové činnosti. Hospodářská soutěž bude proto v důsledku rozsáhlé podpory Anglo, INBS a subjektu vzniklého spojením narušena pouze v omezeném rozsahu.
(140)
Je nutno vyvodit závěr, že i) rekapitalizace subjektu vzniklého spojením v případě zátěžového scénáře a záruky jsou vhodné k vyřešení problémů Anglo a INBS; ii) Anglo a INBS opustí irský trh vkladů a úvěrový trh; iii) skutečnost, že investice do Anglo, INBS a subjektu vzniklého spojením nepřinesou žádné protiplnění ani kladnou návratnost, je vzhledem k okolnostem daného případu opodstatněná a v) k omezení negativních dopadů na ostatní soutěžitele byla přijata dostatečná opatření.
6.3.4 Použití sdělení o restrukturalizaci
(141)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví pravidla pro státní podporu použitelná na restrukturalizaci finančních institucí v současné finanční krizi. Podle uvedeného sdělení musí restrukturalizace finanční instituce v současné finanční krizi splňovat níže uvedené podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
i)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky, nebo k její řádné likvidaci;
ii)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
iii)
musí obsahovat dostatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
6.3.4.1 Řádné vyřešení problémů subjektu vzniklého spojením
(142)
Cílem společného plánu restrukturalizace je, aby subjekt vzniklým spojením vyřešil řádným způsobem problémy společností Anglo a INBS. Není proto nutné posuzovat životaschopnost tohoto subjektu.
(143)
Společný plán restrukturalizace předpokládá řádné vyřešení problémů společností Anglo a INBS za pomoci státní podpory. Zděděná úvěrová portfolia obou bank budou po dobu deseti let předmětem účelové správy. Irsko odhaduje potřebné kapitálové vklady […], aby bylo zaručeno, že nebude ohroženo plnění závazků ze strany subjektu vzniklého spojením. Tento subjekt bude mimoto při výkonu činností, které budou při účelové správě aktiv Anglo a INBS nezbytné, využívat státní záruky.
(144)
Jsou proto dány podmínky pro to, aby účelová správa aktiv subjektu vzniklého spojením proběhla řádným způsobem.
6.3.4.2 Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(145)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný přiměřený příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a odstraněno narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady a výši podpory a b) je zapotřebí významný vlastní příspěvek.
(a) Omezení restrukturalizačních nákladů a výše podpory
(146)
Zásady uvedené ve sdělení o restrukturalizaci vyžadují, aby byla výše podpory omezena na minimum a aby banky použily k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje.
(147)
Irsko rozhodlo, že by Anglo a INBS neměly nadále vykonávat své činnosti vzhledem ke značným ztrátám, jež utrpěly, a vzhledem k nejistotě, kterou by jejich další činnost přinesla trhu. Státu by zejména hrozilo, že dokud by Anglo a INBS působily na trhu, musel by do nich trvale vkládat kapitál k úhradě ztrát a k zajištění toho, aby obě instituce splňovaly nové kapitálové požadavky stanovené regulátorem finančního trhu. Tím, že se Irsko rozhodlo vyřešit situaci obou bank, ukončilo spekulace trhu a vyjasnilo, s jakými náklady bude státní podpora pro tyto banky spojena.
(148)
Toto rozhodnutí Irska spolu se závazky uvedenými v bodě 2.3.2 zajistí, aby nebyla podpora použita k rozvoji nových činností, jež by vyžadovaly kapitál a financování, a přispěje tudíž k omezení podpory na minimum. Subjekt vzniklý spojením zejména nebude poskytovat nové úvěry a své činnosti omezí na správu zděděného úvěrového portfolia Anglo a INBS za přísných omezení.
(149)
V rámci řešení situace Anglo a INBS se Irsko rozhodlo spojit tyto dva subjekty s cílem řídit pouze jednu účelovou strukturu. Toto řešení pravděpodobně vytvoří synergie, pokud jde o účelovou správu úvěrových portfolií, lidské zdroje a finanční řízení. Ačkoliv budou tyto synergie omezené, usnadní účelovou správu aktiv. […] Spojení dvou subjektů v tomto zvláštním případě omezí náročnost na kapitál, který Irsko musí do těchto bank vložit.
(150)
V obecnější rovině zjednoduší spojení obou bank strukturu, s jejíž pomocí bude situace obou bank vyřešena, a může snížit strukturální náklady, byť v omezené míře.
(151)
Alternativně mohlo Irsko zvážit okamžitou likvidaci Anglo a INBS. Komise však zastává názor, že by likvidace byla nákladnější než řádné vyřešení problémů obou bank a vyžadovala by vyšší státní podporu. […].
(152)
Co se týká komerčních úvěrů převedených z Anglo na subjekt vzniklý spojením, předpokládá společný plán restrukturalizace snížení jejich nominální hodnoty o […] (65). Vzhledem k výši srážek, kterou tržní poradci Anglo odhadli v květnu 2010, by nucený prodej úvěrů Anglo nepřevedených na agenturu NAMA znamenal podstatně vyšší ztráty než řádná účelová správa úvěrového portfolia ([…]) (66). Celkově by v případě okamžité likvidace Anglo vznikly ztráty vyšší nežli v případě dlouhodobější účelové správy úvěrů. Je třeba zdůraznit, že zejména pokud jde o irské úvěry, transakce podobné velikosti se dosud neuskutečnila. Všechny číselné údaje proto představují odhady založené na úsudku odborníků a v případě rychlého prodeje není vůbec jisté, zda by bylo možno nalézt pro takovýto impozantní objem aktiv kupce, a to ani v případě velmi nízkých cen.
(153)
V procesu likvidace by výnosy z prodeje aktiv byly použity k vyplacení držitelů prioritních dluhopisů a vkladatelů a ke splacení financování ECB/CBI zaručeného státem […].
(154)
V Anglo není státní zárukou kryt nezajištěný dluh ve výši přibližně […] miliard EUR (67). […]. Zbytek nezajištěného dluhu v Anglo (přibližně 3 miliardy EUR) je státem zaručen s tím, že stát by příslušné držitele dluhových nástrojů vyplatil v nominální hodnotě. V případě likvidace by držitelé nezajištěných prioritních dluhopisů tudíž přispěli na ztráty čistou částkou ve výši maximálně […] miliard EUR. Ještě vyšší než tato částka by pak byly další ztráty, jež by plynuly z nuceného prodeje aktiv Anglo.
(155)
V případě likvidace by mimoto museli ztráty převzít držitelé podřízených dluhových nástrojů. Jelikož však podřízené dluhy byly v posledních letech odkoupeny zpět a zbývající nesplacené podřízené dluhy jsou nízké, nevyrovnaly by tyto ztráty dodatečnou státní podporu, která by byla zapotřebí k vyplacení držitelů ostatních dluhových nástrojů s vyšší prioritou (68).
(156)
Za předpokladu, že by bylo možné provést rychlou likvidaci úvěrového portfolia, což není ani zdaleka jisté, znamenala by tato likvidace pro Irsko náklady vyšší, než jsou náklady na předpokládanou desetiletou účelovou správu aktiv Anglo a INBS, v jejímž rámci budou nejprve prodána aktiva, jež lze prodat snáze, zatímco aktiva, pro něž neexistuje trh, budou držena po dobu několika let.
(157)
Pokud jde o INBS, platí s ohledem na zděděné portfolio komerčních úvěrů banky (téměř v plném rozsahu převedené na agenturu NAMA) tytéž úvahy. Za velkou většinu závazků INBS se rovněž zaručil irský stát (69).
(158)
Co se týká zděděného hypotečního portfolia INBS, uvedlo Irsko v příslušném plánu restrukturalizace, že na základě kvality portfolia a dostupných tržních informací o transakcích s kvalitnějšími podobnými aktivy v Irsku a ve Spojeném království […] lze u veškerých krátkodobých transakcí týkajících se hypotečního portfolia INBS realisticky předpokládat vysokou srážku.
(159)
Společný plán restrukturalizace předpokládá celkové ztráty z hypotečního portfolia INBS ve výši přibližně […], a to na základě znehodnocení […]. Pokud by bylo hypoteční portfolio prodáno v roce 2011, […]. Přínos řádného vyřešení problémů INBS by mohl být omezený, pokud by u hypotečního portfolia byla nabídnuta vyšší srážka, než se očekávalo. Je však pravděpodobné, že srážka […].
(160)
Je nutno vyvodit závěr, že řádné vyřešení problémů Anglo a INBS prostřednictvím subjektu vzniklého spojením omezí restrukturalizační náklady i výši státní podpory na nezbytné minimum.
(b) Významný vlastní příspěvek
(161)
Zásady týkající se vlastního příspěvku banky, která je příjemcem podpory ve fázi restrukturalizace, vyžadují: i) aby banka, která je příjemcem podpory, použila k financování restrukturalizace v rámci možností své vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a ii) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát za použití dostupného kapitálu a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení nákladů je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a řešit riziko morálního hazardu (70).
i) Vlastní příspěvek dotčených institucí
(162)
Při stávajícím řešení problémů Anglo a INBS je vlastní příspěvek obou institucí na vlastní restrukturalizaci maximální, jelikož veškerá aktiva jsou určena k prodeji a výnosy připadnou zcela na financování řešení jejich situace. Hodnota aktiv je však natolik snížena, že výnosy z prodeje jsou značně nižší než kapitál vložený do obou bank.
(163)
Obě banky mimoto prodaly své vkladové portfolio.
ii) Sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů
(164)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby restrukturalizační náklady nenesl pouze stát, nýbrž i dřívější investoři a akcionáři banky.
(165)
V konkrétním případě Anglo byli soukromí akcionáři zcela „vyřazeni ze hry“ a banka byla v plném rozsahu znárodněna.
(166)
INBS vlastnili před státní rekapitalizací její členové. „Podílníci“ (osoby, které měly v INBS vkladový účet) měli zejména nárok na zisk z případného přebytku aktiv, dosaženého v případě její demutualizace (přeměny na běžnou banku), likvidace nebo zrušení. V důsledku první rekapitalizace převzal stát nad INBS úplnou kontrolu vydáním zvláštních investičních podílů („Special Investment Shares“), na jejichž základě přišli členové o veškeré nároky na zisk z přebytku aktiv (například v případě prodeje INBS) a tyto nároky získal stát. Ekonomická práva podílníků tak byla zcela „vyřazena ze hry“.
(167)
Akcionáři Anglo i členové INBS přispěli tudíž v maximální možné míře tím, že kontrolu nad těmito institucemi a jejich vlastnictví přenechali státu.
(168)
Na restrukturalizaci přispěli významně rovněž držitelé podřízených dluhových nástrojů, a to prostřednictvím dvou opatření v oblasti řízení závazků („Liability Management Exercises“) v Anglo a jednoho takového opatření v INBS. Tato dvě opatření v oblasti řízení závazků v Anglo byla provedena v srpnu 2009, resp. prosinci 2010, vedla u držitelů dluhopisů k vysokým ztrátám, vytvořila zisk před zdaněním ve výši přibližně 3,5 miliardy EUR a poskytla bance dodatečný základní kapitál tier 1 (71). INBS provedla opatření v oblasti řízení závazků v roce 2009, přičemž držitelé dluhopisů vyměnili své cenné papíry se srážkou ve výši 42 % oproti nominální hodnotě, což této instituci uvolnilo základní kapitál třídy 1 ve výši 112 milionů EUR.
(169)
Celkově bude subjekt vzniklý spojením držet podřízené závazky ve výši 500 milionů EUR (stav ke dni 31. prosince 2010). To je podstatně méně než podřízený dluh, který držely Anglo a INBS ke dni 31. prosince 2008 (5 miliard EUR, resp. 300 milionů EUR), a dokládá to ohromné ztráty, které převzali držitelé podřízených dluhopisů. Irsko se mimoto zavázalo, že subjekt vzniklý spojením nebude vyplácet kupóny, ani nebude provádět svolání podřízených dluhových a hybridních kapitálových nástrojů, pokud mu tuto povinnost neukládají právní předpisy.
(170)
S ohledem na mimořádně vysokou státní podporu, kterou tyto dvě instituce vzhledem ke své velikosti obdržely, a s ohledem na související náklady pro stát je namístě posoudit, zda by nebylo možno dosáhnout toho, aby se na nákladech podíleli i prioritní věřitelé. Držitelé prioritních dluhopisů mají v Irsku stejnou úroveň seniority jako majitelé vkladových účtů. […]. Jak již bylo uvedeno, likvidace bank by vedla k podstatně vyšší potřebě státní podpory a konečným nákladům pro daňové poplatníky. Komise dosud neobdržela podrobný návrh k takové účasti prioritních věřitelů […] na nákladech, která by nezvyšovala náklady na vyřešení problémů obou institucí, jež nese stát.
(171)
Celkově je nutno vyvodit závěr, že příspěvek, který Anglo a INBS poskytují na řádné vyřešení svých problémů, dodržuje ve stávajícím právním rámci podmínky sdělení o restrukturalizaci.
6.3.4.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(172)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví, že opatření omezující narušení hospodářské soutěže musí být odvozena od výše podpory a od přítomnosti instituce, které byla poskytnuta podpora, na trzích po restrukturalizaci.
(173)
Jak již bylo popsáno v bodě 6.2.5, je částka, kterou Anglo, INBS a jejich nástupce - subjekt vzniklý spojením - obdržely, mimořádně vysoká jak v absolutním vyjádření, tak v poměru k velikosti a rizikově váženým aktivům těchto institucí. Tato částka odráží rozsah selhání těchto institucí.
(174)
Současně je narušení hospodářské soutěže omezeno, jelikož tyto instituce téměř zcela opustí všechny trhy, na nichž působily. Obchodní činnosti subjektu vzniklého spojením budou v maximální možné míře omezeny na základě závazků, které poskytlo Irsko, jak je popsáno v bodě 2.3.2. Tento subjekt bude nad zděděným úvěrovým portfoliem Anglo a INBS vykonávat po omezenou dobu účelovou správu a nebude vyvíjet nové činnosti. Ukončí rovněž přijímání vkladů (72). Všechny závazky poskytnuté Irskem budou platit do doby, než doběhne účelová správa všech aktiv.
(175)
V následujících bodech odůvodnění je objasněno, proč tyto závazky Irska zajišťují, aby bylo narušení hospodářské soutěže omezeno na minimum.
(176)
Komise hodnotí kladně závazek Irska, že subjekt vzniklý spojením nebude vyvíjet žádné nové činnosti a nebude vstupovat na nové trhy. Tento subjekt pouze převezme účelovou správu zděděného úvěrového portfolia Anglo a INBS a bude zlikvidován, jakmile bude tato účelová správa zděděných aktiv ukončena.
(177)
Subjekt vzniklý spojením nebude mimoto moci nabývat jiné podniky ani účasti v jiných podnicích, což mu znemožní využít státní prostředky k rozšíření činnosti.
(178)
Subjekt vzniklý spojením nebude poskytovat úvěry novým zákazníkům a své úvěrové činnosti omezí na správu zděděného úvěrového portfolia Anglo a INBS. Tento subjekt bude úvěrové portfolio spravovat aktivně způsobem, který maximalizuje NPV aktiv, tedy v souladu s běžnou obchodní praxí všech fungujících bank.
(179)
Co se týká portfolia komerčních úvěrů, může jeho aktivní správa rovněž znamenat, že dlužníkům budou poskytovány dodatečné úvěry omezeného rozsahu k dokončení či vylepšení nemovitosti v zájmu zachování nebo zvýšení NPV aktiv. Tato aktivní správa je však omezena, jelikož portfolio komerčních úvěrů subjektu vzniklého spojením nesmí po dobu trvání společného plánu restrukturalizace překročit odhady uvedené v tomto plánu o více než […] ročně. Toto celkové omezení, jež platí pro zvětšování portfolia komerčních úvěrů, je dále doplněno řadou dalších omezení, která platí pro konkrétní dlužníky, jak je uvedeno v bodě 2.3.2.
(180)
Irsko se dále zavázalo, že ve vztahu k zděděnému hypotečnímu portfoliu INBS nebudou poskytovány žádné další hypotéky na bydlení (není-li banka povinna tak učinit na základě smluv). Hypoteční portfolio bude spravováno tak, aby se co nejvíce zvýšila jeho NPV, a nové úvěry budou přísně omezeny s tím, že další zálohové platby v rámci hypoték na bydlení jsou v období od roku 2011 do roku 2012 omezeny na 20 milionů EUR a posléze na 5 milionů EUR ročně. Tato omezení (roční průměr ve výši 10 milionů EUR v roce 2011 a 2012 a 5 milionů EUR ročně posléze) představují méně než 1 % nominální hodnoty hypotečního portfolia subjektu vzniklého spojením, a zamezují proto rozšiřování jeho činností na hypotečním trhu.
(181)
Omezení úvěrového portfolia a závazky přijaté Irskem celkově zajistí, aby byla zděděná úvěrová portfolia Anglo a INBS spravována obezřetně s cílem zajistit co nejvyšší návratnost a předejít tomu, aby se subjekt vzniklý spojením podílel na fakticky nových úvěrových činnostech s novými nebo stávajícími zákazníky. Obchodní činnosti tohoto subjektu budou proto omezeny na nezbytné minimum a závazky Irska zajistí, aby činnosti tohoto subjektu nevyvolávaly přílišné obavy z možného narušení hospodářské soutěže.
(182)
V souladu s programem podpory byl dne 24. února 2011 dokončen prodej vkladů Anglo a INBS v hodnotě přibližně 12,2 miliardy EUR a dluhopisů NAMA obou subjektů ve výši přibližně 15,9 miliardy EUR (viz bod 2.3.1.1).
(183)
Ke dni převodu vkladů si však subjekt vzniklý spojením ponechal vklady ve výši až 1 miliardy EUR.
(184)
Subjekt vzniklý spojením drží zejména některé podnikové vklady jako záruku za úvěry poskytnuté řadě podniků („income sweep accounts“, tj. kombinace běžného účtu s pevným zůstatkem a spořicího účtu ke zhodnocení přebytků na tomto běžném účtu). Držení těchto vkladů stanoví úvěrové smlouvy mezi institucemi a některými jejich zákazníky a je jako takové součástí řádné účelové správy úvěrových portfolií Anglo a INBS. Činnosti subjektu vzniklého spojením však budou omezeny, jelikož tento subjekt nebude přijímat vklady od nových zákazníků a vklady, které bude i nadále držet, budou postupně vypláceny.
(185)
Subjekt vzniklý spojením bude snižovat vklady, které si ponechal, zhruba stejným tempem, jakým se budou likvidovat související nebo spojená aktiva (nebo pokud neexistují žádná související nebo spojená aktiva, zhruba stejným tempem, jakým bude likvidováno celkové čisté úvěrové portfolio). Irsko se dále zavázalo, že vkladové portfolio tohoto subjektu nepřekročí v žádném okamžiku odhady ve společném plánu restrukturalizace o více než 200 milionů EUR.
(186)
Obchodní činnosti subjektu vzniklého spojením na trhu vkladů jsou tedy výrazně sníženy a omezeny na naprosté minimum, které je nezbytné k řádné účelové správě zděděných úvěrových portfolií Anglo a INBS. Závazky Irska tudíž zaručí, že činnosti tohoto subjektu v oblasti vkladů nepovedou na irském trhu vkladů k významnému narušení hospodářské soutěže.
(187)
Je nutno vyvodit závěr, že mimořádně rozsáhlá státní podpora nepovede k neoprávněnému narušení hospodářské soutěže, jelikož je vyrovnána odpovídajícím významným omezením přítomnosti na trhu. Opatření, která narušení hospodářské soutěže omezují, splňují požadavky sdělení o restrukturalizaci, jelikož subjekt vzniklý spojením nebude vyvíjet nové činnosti a ukončí přijímání vkladů, přičemž jeho úvěrové činnosti budou omezeny na běžné řízení a účelovou správu zděděného úvěrového portfolia Anglo a INBS. Tento subjekt nakonec zcela opustí irský úvěrový trh a trh vkladů, a nebude proto již narušovat hospodářskou soutěž. Pro tento subjekt bude dále platit zákaz akvizic.
6.3.4.4 Monitorování
(188)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou nutné pravidelné podrobné zprávy členského státu. Irsko by proto mělo Komisi předkládat takovéto zprávy co šest měsíců, a to počínaje ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
(189)
V případě restrukturalizace Anglo a INBS bude na dobu tří let jmenován kontrolní správce, který bude kontrolovat uplatňování veškerých závazků, jež Irsko přijalo (viz příloha II). Kontrolní správce bude zejména pravidelně sledovat, zda subjekt vzniklý spojením spravuje zděděná úvěrová portfolia Anglo a INBS v souladu s podmínkami závazků, a zajistí, aby správa těchto úvěrových portfolií nevedla k narušení hospodářské soutěže na trhu.
6.3.4.5 Závěr
(190)
Je nutno vyvodit závěr, že společný plán restrukturalizace Anglo a INBS splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Tento plán předpokládá řádnou účelovou správu aktiv Anglo a INBS. Vlastní příspěvek těchto bank je dostatečný, přičemž o významnou část nákladů se dělí různé subjekty a státní podpora je omezena na minimum. Opatření, jež mají narušení hospodářské soutěže omezovat, jsou vhodná. V neposlední řadě bude zavedeno náležité monitorování.
7. ZÁVĚR
(191)
Opatření a) až v) v 66. až 69. bodě odůvodnění a v tabulce č. 1 jsou pokládána za podporu na restrukturalizaci. Pokud jde o opatření podpory, která jsou předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 31. března 2010, Komise konstatuje, že podle čl. 7 odst. 3 nařízení Rady č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (73), jsou tato opatření slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Pokud jde o zbývající opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí, nevznáší Komise v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení č. 659/1999 vůči těmto opatřením žádné námitky, jelikož jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Níže uvedená podpora, kterou Irsko poskytlo Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society nebo kterou zamýšlí poskytnout ve prospěch subjektu vzniklého spojením těchto dvou bank, je slučitelná s vnitřním trhem na základě závazků Irska, jež jsou uvedeny v příloze I:
a)
[…] rekapitalizace Anglo Irish Bank ve výši 29,44 miliard EUR;
b)
provedené rekapitalizace Irish Nationwide Building Society ve výši 5,4 miliard EUR;
c)
státní záruky poskytnuté ve prospěch Anglo Irish Bank, včetně systému záruk pro úvěrové instituce (CIFS), systému záruk za způsobilé závazky, mimořádné pomoci v oblasti likvidity a záruk za krátkodobé závazky a podrozvahové závazky;
d)
státní záruky poskytnuté ve prospěch Irish Nationwide Building Society, včetně systému záruk pro úvěrové instituce (CIFS), systému záruk za způsobilé závazky, mimořádné pomoci v oblasti likvidity a záruk za krátkodobé závazky;
e)
provedené opatření na záchranu aktiv ve prospěch Anglo Irish Bank, a to převody způsobilých úvěrů v hodnotě 35 miliard EUR na Národní agenturu pro správu aktiv (agentura NAMA);
f)
provedené opatření na záchranu aktiv ve prospěch Irish Nationwide Building Society, a to převody způsobilých úvěrů v hodnotě 8,9 miliard EUR na agenturu NAMA;
g)
[…] rekapitalizace subjektu vzniklého spojením ve výši 3,3 miliardy EUR v případě zátěžového scénáře;
h)
plánované záruky za velkoobchodní komerční financování, vklady a podrozvahové závazky subjektu vzniklého spojením.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Irsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Ode dne oznámení tohoto rozhodnutí je dále Irsko povinno předkládat každých šest měsíců podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Irsku.
V Bruselu dne 29. června 2011.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 29 juin 2011
Concernant les aides d’État SA.32504 (2011/N) et C 11/10 (ex N 667/09) accordées par l’Irlande à Anglo Irish Bank et à Irish Nationwide Building Society
[notifiée sous le numéro C(2011) 4432]
(Le texte en langue anglaise est le seul faisant foi.)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2012/269/UE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 108, paragraphe 2, premier alinéa,
vu l’accord sur l’Espace économique européen, et notamment son article 62, paragraphe 1, point a),
après avoir invité les parties intéressées à présenter leurs observations conformément aux articles précités (1),
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Anglo Irish Bank
(1)
Par décision du 14 janvier 2009, la Commission a provisoirement approuvé une recapitalisation d’Anglo Irish Bank (ci-après «Anglo») (2). Cette recapitalisation n’a pas été mise en œuvre, car l’Irlande a finalement décidé de nationaliser Anglo. Par décision du 16 février 2009, la Commission a conclu que la nationalisation ne constituait pas une aide d’État (3).
(2)
Par décision du 26 juin 2009, la Commission a autorisé une aide d’urgence à Anglo sous la forme d’une injection de capital d’une valeur de 4 milliards (4 000 millions) EUR sur la base de l’article 87, paragraphe 3, point b), du traité instituant la Communauté européenne pour une période de six mois et la Commission a pris acte de l’engagement de l’Irlande à communiquer un plan de restructuration à la Commission avant la fin du mois de novembre 2009 (4).
(3)
Le 30 novembre 2009, l’Irlande a communiqué un plan de restructuration à la Commission (5) (ci-après «le plan de restructuration initial d’Anglo») préparé par Anglo. Le 24 novembre et le 18 décembre 2009, la Commission a envoyé des demandes d’informations à l’Irlande concernant le plan de restructuration initial d’Anglo.
(4)
Le 17 février 2010, l’Irlande a fait part à la Commission de son intention d’injecter un capital supplémentaire de 10,44 milliards EUR dans Anglo (ci-après «la deuxième recapitalisation»).
(5)
Par décision du 31 mars 2010 (6), la Commission a provisoirement approuvé la deuxième recapitalisation jusqu’à sa décision définitive concernant le plan de restructuration d’Anglo. Dans cette décision, la Commission a aussi décidé de lancer la procédure prévue à l’article 108, paragraphe 2, du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne (ci-après «le traité») à l’égard du plan de restructuration initial d’Anglo et des mesures d’aide connexes prise par l’Irlande (ci-après «la décision d’ouverture»). La décision d’ouverture a été publiée dans le Journal officiel de l’Union européenne le 7 août 2010. La Commission a invité les parties intéressées à présenter leurs observations concernant l’aide. Les tierces parties n’ont présenté aucune observation.
(6)
Le 31 mai 2010, l’Irlande a présenté un plan de restructuration révisé pour Anglo Irish Bank (ci-après «le deuxième plan de restructuration d’Anglo»).
(7)
Le 2 juin 2010, la Commission a envoyé une demande d’informations à l’Irlande concernant le deuxième plan de restructuration d’Anglo. Ces questions ont été abordées le 24 juin, lors d’une réunion entre les responsables de la Commission, les autorités irlandaises et les représentants d’Anglo. Les autorités irlandaises ont par ailleurs répondu à ces questions par écrit les 9 et 12 juillet 2010.
(8)
Le 28 juin 2010, l’Irlande a fait part à la Commission d’une nouvelle injection de capital de 10 054 millions EUR en faveur d’Anglo (ci-après «la troisième recapitalisation») (7).
(9)
Par décision du 10 août 2010 (8), la Commission a provisoirement approuvé la troisième recapitalisation jusqu’à sa décision définitive concernant le plan de restructuration final d’Anglo.
(10)
Le 31 août 2010, l’Irlande a présenté une nouvelle proposition à la Commission concernant la restructuration d’Anglo, qui prévoit une scission et une liquidation de la banque sur dix ans.
(11)
À la lumière de l’évaluation détaillée des perspectives d’Anglo, le ministre des finances irlandais a annoncé, le 30 septembre 2010, que la résolution des défaillances d’Anglo nécessiterait au total une injection de capital de 29,3 milliards EUR selon les projections de base, et de 5 milliards EUR supplémentaires dans un scénario de crise.
(12)
Le 26 octobre 2010, l’Irlande a présenté un plan de liquidation pour Anglo (ci-après «le troisième plan de restructuration d’Anglo») dans lequel elle explique en détail comment elle mettrait en œuvre la liquidation de l’entité et qui avait été présenté pour la première fois le 31 août 2010.
(13)
Les services de la Commission ont demandé des clarifications dans les semaines qui ont suivi et des informations complémentaires le 29 octobre 2010. Les autorités irlandaises ont répondu dans le cadre d’une série d’échanges de courriers électroniques et de téléconférences.
(14)
Le 8 décembre 2010, l’Irlande a fait part à la Commission d’une nouvelle recapitalisation de 4 946 millions EUR (ci-après «la quatrième recapitalisation») et de garanties d’État à l’égard de certains éléments passifs en faveur d’Anglo.
(15)
Par décision du 21 décembre 2010 (9), la Commission a provisoirement approuvé la quatrième recapitalisation et les garanties à l’égard de certains éléments passifs en faveur d’Anglo jusqu’à l’approbation du plan de restructuration final d’Anglo.
1.2. Irish Nationwide Building Society
(16)
Par décision du 30 mars 2010, la Commission a provisoirement approuvé la recapitalisation de 2,7 milliards EUR d’Irish Nationwide Building Society (ci-après «INBS») pour six mois à compter de la date d’entrée en vigueur de la recapitalisation (22 décembre 2009), ou, si l’Irlande présentait un plan de restructuration avant cette date, jusqu’à ce que la Commission ait arrêté une décision définitive concernant le plan de restructuration d’INBS (ci-après «la première recapitalisation d’INBS») (10).
(17)
En outre, le 30 mars 2010, le ministre des finances irlandais a annoncé qu’à la lumière de la diminution du bilan d’INBS à la suite des transferts à la National Asset Management Agency (agence nationale chargée de la gestion des actifs, ci-après «NAMA»), cet établissement n’avait pas d’avenir en tant qu’entité autonome indépendante.
(18)
Le 22 juin 2010, l’Irlande a notifié un plan de restructuration pour INBS (ci-après «le plan de restructuration d’INBS»). Ce plan prévoit la poursuite de la gestion de la société en tant qu’entreprise encore existante en prévision d’une vente à un acheteur stratégique.
(19)
Dans les semaines qui ont suivi, l’Irlande a officieusement informé la Commission qu’elle évaluait d’autres options pour l’avenir d’INBS. L’Irlande prévoyait notamment de tester l’appétit du marché pour l’acquisition de parts d’INBS.
(20)
Le 30 septembre 2010, le ministre des finances irlandais a fait une déclaration publique sur la situation du secteur bancaire irlandais et a annoncé qu’INBS avait besoin d’une recapitalisation supplémentaire de 2,7 milliards EUR (pour ainsi arriver à une recapitalisation totale de 5,4 milliards EUR). Cette injection de capital (ci-après «la deuxième recapitalisation d’INBS») a été notifiée à la Commission le 12 octobre 2010.
(21)
Par décision du 21 décembre 2010, la Commission a provisoirement approuvé la deuxième recapitalisation d’INBS pour une période de six mois ou, si l’Irlande présentait un plan de restructuration avant le 31 janvier 2011, jusqu’à ce que la Commission ait arrêté une décision définitive concernant le plan de restructuration de cette banque (11).
1.3. Procédure conjointe
(22)
Le 28 novembre 2010, un accord a été trouvé entre l’Irlande et l’Union européenne, la Banque centrale européenne (ci-après «BCE») et le Fonds monétaire international concernant un programme d’aide à l’Irlande (ci-après «le programme d’aide»). Dans le cadre du programme d’aide, l’Irlande a accepté de prendre certaines mesures de recapitalisation et de réorganisation des banques dans le cadre d’un programme de redressement du système bancaire (ci-après «le programme pour le système bancaire»). Dans le contexte du programme pour le système bancaire, le mémorandum de politiques économiques et financières (ci-après «le MPEF») définit les mesures nécessaires pour rétablir la viabilité du secteur financier en Irlande (12). Selon le point 10 du MPEF, «des actions rapides et décisives seront prises pour résoudre la défaillance d’Anglo Irish Bank (Anglo) et d’Irish Nationwide Building Society (INBS) de manière à protéger les déposants et à renforcer le système bancaire. À cet effet, d’ici fin janvier 2011, nous présenterons à la Commission européenne une proposition révisée préparée en collaboration avec le FMI en vue de résoudre la défaillance d’Anglo et INBS» (13).
(23)
Le 12 janvier 2011, l’Irlande a fourni à la Commission des informations concernant la vente planifiée de dépôts par Anglo et INBS. Des informations complémentaires concernant le processus de vente ont été fournies le 2 février 2011 et le 21 février 2011.
(24)
Le 16 janvier 2011, l’Irlande a fourni à la Commission des informations concernant la résolution envisagée des activités d’Anglo et INBS. Le 31 janvier 2011, l’Irlande a notifié à la Commission un plan conjoint pour la restructuration et le réaménagement d’Anglo et INBS (ci-après «le plan de restructuration conjoint»).
(25)
Le 5 avril 2011, l’Irlande a mis ledit plan à jour en y intégrant l’impact des transferts de dépôts et d’obligations NAMA qui avaient eu lieu entretemps et en remplaçant les résultats et bilans prévisionnels d’Anglo et INBS pour 2010 par les résultats et bilans réels, connus dans l’intervalle. Une autre mise à jour été reçue le 21 avril 2010.
2. DESCRIPTION DE L’AIDE
2.1. Les bénéficiaires et leurs difficultés
2.1.1. Anglo Irish Bank
(26)
À l’aune de son bilan, Anglo est l’une des plus grosses banques en activité en Irlande. Au 31 décembre 2010, son bilan s’élevait à 72,2 milliards EUR (14) et son portefeuille de prêts à […] (15) milliards EUR. Quant à son modèle d’entreprise, Anglo était une banque «monoligne» spécialisée dans le crédit immobilier commercial sur trois marchés principaux: l’Irlande, le Royaume-Uni et les États-Unis. Depuis le début de la crise financière, Anglo a enregistré de lourdes pertes principalement dues aux charges de dépréciation sur son portefeuille de prêts commerciaux. Anglo a été nationalisée par l’Irlande le […] 2009.
(27)
Une description détaillée d’Anglo et de ses difficultés figure aux sections 2.2 et 2.3 de la décision d’ouverture du 31 mars 2010.
(28)
Le modèle d’entreprise d’Anglo s’est avéré non viable et a engendré des difficultés financières et des pertes sans précédent dans le contexte de la crise financière mondiale. Le modèle d’entreprise d’Anglo était trop concentré sur le crédit immobilier commercial et a entraîné des expositions excessives à ce secteur de l’économie qui a été très durement touché au cours de la crise financière: les prix de l’immobilier commercial ont chuté de plus de 62 % en Irlande, 37 % au Royaume-Uni et 45 % aux États-Unis (16). En outre, les prêts d’Anglo étaient en partie financés par le financement de gros, une source de financement qui s’est tarie à la suite de la crise financière.
(29)
La gestion des risques au sein d’Anglo n’était pas suffisamment développée et a permis une croissance incontrôlée du bilan, combinée à des pratiques risquées en matière de crédit (telles que les prêts à ratio prêt-valeur élevé et les prêts avec remboursement des seuls intérêts), en particulier au cours des années d’essor de l’immobilier irlandais. Entre 1984 et 2008, le bilan de la banque a crû à un taux de croissance composé d’environ 30 % par an, pour atteindre un bilan de […] milliards EUR en 2008. Le ratio prêts-dépôts (ci-après «RPD») est passé de 100 % avant 1990 à une moyenne de 217 % au cours de la période 2008-2009.
(30)
Anglo a bénéficié de quatre recapitalisations, d’une mesure de sauvetage des actifs qui lui a permis de transférer quelque 35 milliards EUR de prêts douteux à la NAMA, et de garanties d’État sur la plupart de ses éléments passifs (voir considérant 66).
2.1.2. INBS
(31)
Une description détaillée d’INBS figure à la section 2.1 de la décision de la Commission du 30 mars 2010 relative à la première recapitalisation d’INBS. Un bref résumé est donc fourni dans cette section.
(32)
INBS est une société de crédit immobilier qui affichait un bilan total de 12,1 milliards EUR au 31 décembre 2010. Avant la crise financière, elle était le sixième établissement financier d’Irlande en termes de bilan. Elle offrait des produits bancaires de détail traditionnels à ses membres (à savoir, de l’épargne et des crédits hypothécaires). Dans les années qui ont précédé la crise financière, INBS a agressivement accru son activité dans le crédit immobilier commercial à risque, qui est devenu son activité principale. INBS était surtout active en Irlande, où elle disposait d’un réseau de 50 agences et 40 agents, et au Royaume-Uni, où elle ne possédait pas d’agences.
(33)
Au 31 décembre 2010, le portefeuille de prêts d’INBS s’élevait à 1,9 milliard EUR à la suite du transfert de prêts d’une valeur de 8,5 milliards EUR à la NAMA (17). Les dépôts de détail s’élevaient à 3,9 milliards EUR au 31 décembre 2010. INBS a enregistré une perte de 3,3 milliards EUR en 2009.
(34)
Les difficultés d’INBS ont été causées par sa surexposition aux crédits immobiliers commerciaux irlandais mal garantis (environ 80 % du portefeuille de prêts total d’INBS). En conséquence, quand la crise financière a éclaté et que les prix de l’immobilier, en particulier les prix de l’immobilier commercial, ont chuté de manière spectaculaire tant en Irlande qu’au Royaume-Uni, INBS a été fortement exposée aux pertes dans son portefeuille de prêts. Ces pertes l’ont forcée à procéder à des dépréciations significatives en 2009 et 2010.
(35)
INBS a bénéficié de deux recapitalisations, d’une mesure de sauvetage des actifs qui lui a permis de transférer près de 8,9 milliards EUR de prêts immobiliers commerciaux douteux à la NAMA, et de garanties d’État sur la plupart de ses éléments passifs (voir considérant 67).
(36)
Avant la première recapitalisation par l’Irlande, INBS était détenue par ses membres. À la suite de la première recapitalisation d’INBS, l’État a pris le contrôle total de la banque. Les membres ont donc perdu le contrôle d’INBS et ont perdu tout droit de propriété économique.
2.2. Les différents plans de restructuration
2.2.1. Le plan de restructuration initial d’Anglo
(37)
Le plan de restructuration initial d’Anglo a été notifié à la Commission le 30 novembre 2009. Une description complète du plan de restructuration initial d’Anglo figure à la section 2.4 de la décision d’ouverture, dans laquelle la Commission a émis une série de doutes quant à la conformité de ce plan avec les conditions définies dans la communication sur la restructuration (18). La Commission met notamment en doute la capacité du plan de rétablir la viabilité à long terme d’Anglo, de limiter les frais de restructuration au minimum et de limiter les distorsions de concurrence. La Commission a donc lancé la procédure prévue à l’article 108, paragraphe 2, du traité à l’égard de ce plan. Dans le même temps, la Commission a demandé qu’un plan de restructuration révisé soit présenté pour le 31 mai 2010.
2.2.2. Le deuxième plan de restructuration d’Anglo
(38)
Le 31 mai 2010, l’Irlande a présenté un plan de restructuration révisé qui propose une approche considérablement révisée de la restructuration d’Anglo.
(39)
Comme requis dans la décision d’ouverture, le deuxième plan de restructuration d’Anglo présentait plusieurs scénarios de restructuration possibles: i) liquider 100 % d’Anglo sur 12 mois; ii) liquider 100 % d’Anglo sur 10 ans; iii) liquider 100 % d’Anglo sur 20 ans; iv) stabiliser l’ensemble d’Anglo et la maintenir en tant qu’entreprise existante; et v) une scission, avec la liquidation de 80 % d’Anglo via la création d’une société de gestion d’actifs, tandis que le reste poursuivrait ses activités (une banque assainie).
(40)
Le scénario de la scission, évoqué au point v) du considérant 39, a été présenté comme l’option favorite des autorités irlandaises. Dans ce scénario, la société de gestion d’actifs détiendrait les «actifs de qualité inférieure» qui ne seraient pas transférés à la NAMA ou à la banque assainie (portefeuille de 13,6 milliards EUR lors de la scission), et serait gérée en vue de maximiser les valeurs de recouvrement des actifs tout en réduisant le financement de l’État au minimum. La société de gestion d’actifs n’exercerait pas de nouvelles activités et serait liquidée en 2020.
(41)
La banque assainie deviendrait une banque commerciale publique significativement plus petite qui pourrait offrir une viabilité à long terme avec un bilan fortement réduit et un profil de risque moindre. Il a été envisagé de privatiser la banque assainie dans un délai de cinq ans, offrant ainsi à l’État un retour partiel sur son investissement dans Anglo.
2.2.3. Le troisième plan de restructuration d’Anglo
(42)
Le 26 octobre 2010, développant le plan présenté le 31 août 2010, l’Irlande a présenté une proposition considérablement révisée pour la restructuration d’Anglo. Le troisième plan de restructuration d’Anglo présente les grandes lignes d’une scission d’Anglo en deux entités publiques juridiquement indépendantes, à savoir une banque de financement et une banque de recouvrement, qui mènerait à la liquidation d’Anglo sur une période d’environ dix ans. Une aide d’État supplémentaire serait nécessaire sous la forme d’injections de capital, d’un financement persistant de la Banque centrale et d’une structure complète de garanties d’État pour toute la durée de vie des deux banques. Le plan prévoit des besoins en fonds propres de 29,3 milliards EUR dans le scénario de base et de 34 milliards EUR dans le scénario de crise.
(43)
L’Irlande a indiqué que la nouvelle approche de la restructuration d’Anglo, qui prévoit la cessation de ses activités de crédit, était due à la détérioration des conditions de marché. Elle a indiqué que les conditions de financement d’Anglo et le sentiment à l’égard de l’État (souverain) s’étaient détériorés depuis la présentation du deuxième plan de restructuration d’Anglo, tandis que les escomptes sur les prêts transférés à la NAMA et les pertes sur le portefeuille de prêts non transférés à la NAMA étaient plus élevés que prévu.
2.2.4. Le plan de restructuration d’INBS
(44)
Le plan de restructuration d’INBS a été présenté à la Commission le 22 juin 2010. Conformément à ce qui avait été requis dans la première décision de recapitalisation d’INBS, le plan de restructuration d’INBS explorait plusieurs options pour la banque: i) la restructuration et la poursuite des activités en vue de vendre la banque aux environs de 2013; ii) la liquidation immédiate; ou iii) la liquidation progressive à l’horizon 2020. La vente nécessitait l’aide d’État la moins élevée outre les 2,7 milliards EUR déjà mis à disposition par l’État au moment de la présentation du plan.
(45)
Dans le cadre de la préparation pour la vente, INBS était censée devenir un petit établissement d’épargne et de crédit. Elle transférerait un part significative de son portefeuille de prêts commerciaux existant à la NAMA et cesserait ses activités de crédit commercial, et ne proposerait que des crédits hypothécaires résidentiels et des comptes d’épargne à ses clients.
(46)
Le plan de restructuration d’INBS n’envisageait pas de mesures particulières en vue de limiter la distorsion de concurrence créée par l’aide.
2.3. Le plan de restructuration conjoint d’Anglo et INBS
2.3.1. Description du plan de restructuration conjoint
(47)
Le 31 janvier 2011, l’Irlande a présenté à la Commission le plan conjoint pour la restructuration et le réaménagement d’Anglo et INBS. Le plan de restructuration conjoint prévoit la fusion d’Anglo et INBS, après la vente de leur portefeuille de dépôts respectif, en une seule entité (ci-après «l’entité fusionnée») qui sera titulaire d’une licence, entièrement réglementée et à 100 % publique. Le bilan d’ouverture conjoint après la fusion s’élèvera à [60-70] milliards EUR.
(48)
L’entité fusionnée: i) liquidera le portefeuille de prêts immobiliers commerciaux d’Anglo sur une période de dix ans par des remboursements et des ventes; ii) liquidera le portefeuille de prêts hypothécaires de détail d’INBS sur une période de […] ans […] et iii) comptera […]. La banque fusionnée ne conservera qu’un petit nombre de dépôts et ne se lancera pas dans de nouvelles activités de crédit ou autre.
(49)
L’entité fusionnée conservera les divers billets à ordre qui ont été utilisés pour recapitaliser tant Anglo qu’INBS. Tous les billets à ordre seront réglés conformément à leur calendrier de paiement (19). […]. L’entité fusionnée aura aussi une dette subordonnée restreinte, qui correspondra à la somme qu’elle ne parvient pas à racheter dans le cadre des exercices successifs de gestion des éléments passifs.
(50)
L’objectif du plan de restructuration conjoint proposé est d’éviter le risque de pertes supplémentaires dues à de nouveaux prêts, de gérer efficacement la liquidation des portefeuilles de prêts et de maintenir le besoin d’aide d’État au minimum. La liquidation des deux portefeuilles de prêts au sein d’une entité fusionnée permet des synergies en matière de capacités, d’infrastructures et de processus.
2.3.1.1. Dépôts
(51)
Conformément au programme d’aide, l’Irlande s’est engagée à transférer, avant la fusion, les dépôts (qui sont enregistrés dans le passif du bilan) et les obligations de la NAMA (qui sont enregistrées dans l’actif du bilan) d’Anglo et d’INBS à des établissements viables dans le cadre d’un processus ouvert. Un appel d’offres a été lancé concernant le paquet d’obligations de la NAMA et de dépôts. La vente d’environ 12,2 milliards EUR de dépôts et d’environ 15,9 milliards d’obligations de la NAMA des deux entités s’est achevée (20) le 24 février 2011.
(52)
Contrairement aux précédentes versions des plans de restructuration d’Anglo, l’entité fusionnée ne gardera, en principe, pas de dépôts pour financer ses actifs et quittera le marché des dépôts.
(53)
Cependant, conformément aux engagements (voir section 2.2.5.1), l’entité fusionnée sera autorisée à conserver une petite quantité de dépôts d’entreprises qui servent de garantie pour les prêts accordés à plusieurs entreprises (patrimoine sécurisé ou dépôts liés aux comptes de l’emprunteur). Le plan de restructuration conjoint se base sur un montant maximal de 1 milliard EUR de dépôts au moment de la fusion.
2.3.1.2. Financement
(54)
Le plan de restructuration conjoint est basé sur les hypothèses suivantes:
i)
[…]
ii)
Un financement de gros existant de […] milliards EUR qui arrivera à échéance conformément au calendrier existant (en majorité dans les quatre ans), […].
2.3.1.3. Garanties
(55)
L’entité fusionnée a besoin d’un ensemble complet de garanties d’État (voir aussi considérant 69), qui couvre les expositions suivantes:
i)
une garantie d’État sur les dépôts et les obligations restants. Cette garantie serait requise pour toute la durée du plan de restructuration conjoint et est actuellement fournie dans le cadre du plan de garantie des engagements éligibles (Eligible Liabilities Guarantee Scheme, ci-après «le plan ELG»). Après expiration du plan ELG, la garantie devra être fournie en fonction des besoins.
ii)
Une garantie d’État à la CBI sur la part non sécurisée de l’ELA en faveur d’Anglo/INBS, qui permettrait à l’entité fusionnée d’accéder au financement CBI/ELA selon ses besoins […].
iii)
Une garantie d’État sur certains éléments passifs pour ses transactions, services et capacités transactionnelles hors bilan […] (21).
(56)
Selon le plan de restructuration conjoint, aucun paiement ne sera effectué par l’entité fusionnée pour les garanties d’État, à l’exception des garanties sur les dépôts (50 bps) pendant la durée du plan ELG et sur les obligations déjà garanties restantes (pour lesquelles 95 à 125 bps seront payés pendant la durée du plan ELG jusqu’à leur échéance).
2.3.1.4. Capital
(57)
Dans le scénario de base, le plan de restructuration conjoint part du principe qu’aucun capital supplémentaire autre que celui déjà injecté à ce jour, à savoir 34,7 milliards EUR (29,3 milliards EUR pour Anglo et 5,4 milliards EUR pour INBS) ne sera nécessaire (22). Ces montants correspondent aux montants déjà autorisés au titre des quatre décisions de sauvetage pour Anglo et des deux décisions de sauvetage pour INBS (23). Le plan de restructuration conjoint indique que, dans un scénario de crise (qui impliquerait notamment de plus fortes dépréciations et pertes lors de la cession des prêts), les besoins de fonds propres augmenteraient pour atteindre 38 milliards EUR, soit 3,3 milliards EUR supplémentaires […] sur la durée du plan (à savoir dix ans). Outre le risque de plus fortes dépréciations et pertes lors de la cession des prêts, le plan de restructuration conjoint indique aussi plusieurs autres risques susceptibles d’amener l’entité fusionnée à recourir au […] capital de 3,3 milliards EUR en cas de crise.
2.3.1.5. Principaux risques supplémentaires liés au plan de restructuration conjoint
(58)
Premièrement, le plan de restructuration conjoint indique un risque d’augmentation du coût de financement et un risque au niveau du taux de change. […] (24). Au total, l’entité fusionnée devra accéder à un financement de quelque […] de la Banque centrale au moment de la fusion. Ce besoin de financement diminuerait progressivement pour atteindre […]. S’il n’est pas possible de compter sur un financement de la Banque centrale dans la mesure et pour la durée prévues (25), l’entité fusionnée devra compter sur d’autres sources de financement, si elles existent, qui pourraient s’avérer plus coûteuses.
(59)
En outre, certains des actifs de l’entité fusionnée sont des actifs à long terme à taux d’intérêt fixe (généralement des billets à ordre) qui sont financés à l’aide d’un financement à très court terme […].
(60)
[…].
(61)
Par ailleurs, le plan de restructuration conjoint souligne les risques liés aux difficultés de l’entité fusionnée d’exercer ses activités comme une entreprise en exploitation tout en étant en mode de résolution. […]. Enfin, le processus de fusion pourrait engendrer des risques opérationnels élevés, qui pourraient à leur tour nécessiter des fonds propres supplémentaires.
(62)
La probabilité que ces risques se matérialisent est difficile à évaluer. Ces risques et incertitudes n’ont pas été intégrés aux besoins de fonds propres escomptés dans le scénario de crise.
2.3.2. Les engagements
(63)
L’Irlande a pris une série d’engagements à l’égard de l’entité fusionnée afin de spécifiquement limiter la distorsion de concurrence due à l’aide d’État reçue par Anglo et INBS. Ces engagements sont joints à la présente décision dans leur intégralité à l’annexe I. Pour les besoins de la présente décision, la Commission en a fourni un résumé non exhaustif dans les considérants 63 à 66.
i)
Durée des engagements: sauf indication contraire, tous les engagements pris par l’Irlande resteront valables et applicables jusqu’à ce que les actifs de l’entité fusionnée soient totalement liquidés, y compris les billets à ordre.
ii)
Interdiction de développer de nouvelles activités et d’entrer sur de nouveaux marchés: l’entité fusionnée ne développera pas de nouvelles activités et n’entrera pas sur de nouveaux marchés, autrement dit, l’entité fusionnée n’exercera pas d’activités autres que celles qui s’inscrivent dans la gestion du sauvetage du portefeuille de prêts d’Anglo et d’INBS (y compris la vente des prêts, le cas échéant, afin de maximiser les valeurs de recouvrement). En particulier, l’entité fusionnée conservera et utilisera sa licence bancaire uniquement aussi longtemps que nécessaire pour la liquidation des portefeuilles de prêts et ne l’utilisera pas pour développer de nouvelles activités. […].
iii)
Gestion des actifs existants: l’entité fusionnée gérera les actifs commerciaux existants de manière à maximiser la valeur actuelle nette (ci-après «VAN») des actifs conformément à la pratique commerciale normale. Plus particulièrement, si un client ne peut respecter les conditions de son prêt, l’entité fusionnée ne restructurera les conditions du prêt que si cette restructuration entraîne une augmentation de la VAN du prêt (c’est-à-dire, si la VAN des flux de trésorerie attendue de la restructuration est plus élevée que la valeur actuelle des flux de trésorerie qui peut être espérée de la liquidation). En résumé, l’entité fusionnée gérera son portefeuille d’actifs commerciaux de la même manière qu’un gestionnaire d’actifs privés gérerait la liquidation d’un portefeuille similaire.
En ce qui concerne les actifs hypothécaires de l’entité fusionnée, les mêmes obligations que celles qui s’appliquent aux actifs commerciaux s’appliqueront mutatis mutandis.
iv)
Interdiction sur les acquisitions: l’entité fusionnée n’acquerra ni ne prendra de participations dans une autre entreprise sans le consentement préalable de la Commission.
v)
Interdiction de payer les coupons et de répondre aux demandes de remboursement des instruments de dette subordonnée et des instruments hybrides: l’entité fusionnée ne payera pas les coupons ni ne répondra aux demandes de remboursement des instruments de dette subordonnée ou des instruments hybrides, à moins qu’elle ne soit légalement tenue de le faire.
vi)
Plafonnement des nouveaux prêts: le portefeuille de prêts commerciaux net de l’entité fusionnée n’excédera pas les prévisions du plan de restructuration conjoint de plus de […] au cours d’une même année pendant la durée du plan. Concernant le portefeuille de prêts hypothécaires, l’entité fusionnée limitera les futures avances aux montants convenus contractuellement et aux montants qui résultent de la restructuration des facilités hypothécaires existantes. Le total agrégé des futures avances hypothécaires est plafonné à un maximum de […] pour la période comprise entre le 1er janvier 2011 et le 31 décembre 2012, et à […] par an ensuite.
vii)
En outre, les engagements de prêt suivants s’appliqueront aussi au portefeuille de prêts commerciaux:
a)
Montants convenus contractuellement mais non encore remboursés: l’entité fusionnée pourra avancer des fonds au titre de facilités de crédit convenues contractuellement mais non encore remboursées. Cependant, ces paiements n’excéderont pas un montant cumulatif de […] sur toute la durée du plan de restructuration conjoint en ce qui concerne le portefeuille de prêts de l’entité fusionnée.
b)
Financement supplémentaire en faveur des emprunteurs existants: l’entité fusionnée ne pourra pas proposer de financement supplémentaire non convenu contractuellement au moment de l’approbation du plan de restructuration conjoint [conformément à l’engagement du point ii)].
À titre d’exception à cette interdiction, l’entité fusionnée pourra financer de petits montants supplémentaires en faveur de groupes réglementaires existants, pour autant que l’engagement du point iii) soit respecté:
-
si cela est strictement nécessaire pour préserver la valeur du nantissement du prêt (par exemple, pour couvrir la maintenance du nantissement, l’assurance, les taxes, la sécurité, l’insolvabilité ou les frais juridiques), ou
-
si cela est lié d’une autre manière à l’augmentation de la valeur de recouvrement escomptée d’un prêt ou d’un autre actif par rapport à la VAN (par exemple, afin de répondre aux besoins essentiels de fonds de roulement d’investissement ou de liquidités de l’entreprise sous-jacente),
-
l’entité fusionnée ne pourra offrir un tel financement supplémentaire que:
-
si l’exposition nominale concernée est inférieure à […], le financement supplémentaire n’excédera pas […] de l’exposition nominale,
-
si l’exposition nominale concernée est comprise entre […] et […], le financement supplémentaire n’excédera pas […],
-
si l’exposition nominale concernée est supérieure à […], le financement supplémentaire n’excédera pas […] de l’exposition nominale.
c)
Nouveaux emprunteurs: l’entité fusionnée ne pourra prêter à un nouvel emprunteur (ou à un groupe d’emprunteurs, aussi appelé «groupe réglementaire») que si les conditions suivantes sont remplies:
-
le produit est utilisé pour réduire l’exposition d’un emprunteur ou d’un groupe réglementaire existant,
-
la transaction n’augmente globalement pas l’exposition nette totale à l’entité fusionnée,
-
le nouveau prêt accroît les valeurs de recouvrement escomptées (par rapport aux VAN) par rapport à d’autres stratégies de restructuration ou de forclusion, et
-
il n’y a pas de capitalisation de l’intérêt.
viii)
Engagements de prêt spécifiques sur le portefeuille de prêts hypothécaires: l’entité fusionnée ne pourra pas offrir de financement auquel elle n’est pas contractuellement engagée au moment de l’approbation du plan de restructuration conjoint. À titre d’exception à cette règle, l’entité fusionnée pourra, lorsque le solde du prêt excède la valeur du bien hypothéqué, faciliter son remboursement grâce à la vente du bien en apportant ainsi un financement supplémentaire au vendeur permettant le remboursement du solde restant si l’apport du financement est conforme à l’engagement du point iii).
ix)
Autres exceptions dans l’intérêt national: à titre exceptionnel et dans l’intérêt national, l’Irlande pourra déterminer que d’autres exceptions aux restrictions de crédit définies aux points vii) et viii) pourraient être requises afin d’accroître les valeurs de recouvrement escomptées par rapport aux VAN. Ces déterminations seront subordonnées à l’approbation préalable de la Commission.
x)
Dépôts - transfert des dépôts d’Anglo et INBS: après le transfert des dépôts d’Anglo et INBS, il restera à l’entité fusionnée certaines catégories de dépôts et de comptes non pris en considération lors du transfert. Le montant total des dépôts des clients existants à la date de la fusion n’excédera à aucun moment […] milliards EUR. L’entité fusionnée réduira ses dépôts à environ le même taux que celui auquel le portefeuille de prêts global est liquidé. En outre, le portefeuille de dépôts de l’entité fusionnée n’excédera à aucun moment les prévisions du plan de restructuration conjoint de plus de 200 millions EUR. Les catégories de dépôts conservées par l’entité fusionnée sont énumérées dans les points a) à h) suivants:
a)
les dépôts qui, au moment du transfert des dépôts d’Anglo et INBS à des établissements viables, sont détenus par ou pour le compte d’une filiale d’Anglo ou d’INBS, à l’exception de la filiale d’Anglo de l’Île de Man;
b)
les comptes sécurisés (en faveur d’Anglo ou d’INBS ou de toute autre personne) et les dépôts liés ou connectés à un groupe réglementaire d’Anglo ou d’INBS ou les fonds indiciels cotés au moment du transfert des dépôts d’Anglo et d’INBS vers deux autres banques irlandaises (26);
c)
les dépôts libellés dans des devises autres que l’euro, le dollar des États-Unis (USD) ou la livre Sterling (GBP) au moment du transfert des dépôts. Ils ne seront pas remplacés à leur échéance;
d)
les dépôts détenus ou enregistrés dans des agences à Jersey, Düsseldorf (Allemagne) ou Vienne (Autriche). Ils ne seront pas remplacés à leur échéance;
e)
tout compte affichant un solde négatif;
f)
les comptes de contrôle interne;
g)
les comptes pour lesquels le compte ou le client auquel le compte est lié a fait l’objet d’une notification d’enquête par une autorité de police, de lutte contre la fraude ou d’investigation; et
h)
tous les comptes INBS recensés dans le registre comptable du cédant par agence «[…]».
xi)
Mandataire chargé du suivi: l’entité fusionnée nommera un mandataire chargé du suivi, sous réserve de l’approbation de la Commission, qui vérifiera que l’entité fusionnée respecte bien les engagements définis à l’annexe I. Le mandataire chargé du suivi sera nommé pour une période de trois ans.
(64)
L’Irlande veillera à ce que l’entité fusionnée respecte les engagements définis à l’annexe I. L’Irlande présentera des rapports périodiques sur les mesures prises en vue de tenir ces engagements. Le premier rapport sera présenté à la Commission au plus tard six mois à compter de la date de notification de la présente décision et, ensuite, à intervalle de six mois.
2.4. Les mesures d’État évaluées dans la présente décision
(65)
Tant Anglo qu’INBS ont reçu une aide d’État substantielle. Après la fusion, l’entité fusionnée bénéficiera aussi de plusieurs mesures d’État. Cette section présente ces mesures (voir aussi Tableau 1).
(66)
Au cours de la période de sauvetage, Anglo a bénéficié de plusieurs mesures d’État qui ont été approuvées par la Commission dans les diverses décisions relatives à cette affaire (27), et qui sont décrites aux points a) à v) de ce considérant et des considérants 67, 68 and 69:
a)
une garantie d’État au titre du CIFS qui couvre les dépôts (de détail, commerciaux, institutionnels et interbancaires), les obligations sécurisées, la dette prioritaire et la dette subordonnée datée d’Anglo pour la période comprise entre le 1er octobre 2008 et le 30 septembre 2010 (28);
b)
une première recapitalisation d’Anglo pour un montant de 4 milliards EUR (29);
c)
des garanties d’État au titre du plan ELG qui couvrent les dépôts, les certificats de dépôts non sécurisés de premier rang, les billets de trésorerie non sécurisés de premier rang, les obligations et billets non sécurisés de premier rang (30);
d)
une mesure de sauvetage des actifs sous la forme du transfert de 35 milliards EUR (31) de prêts immobiliers commerciaux dépréciés à la NAMA à un escompte moyen de [50-70] % (32);
e)
une deuxième recapitalisation pour un montant de 10,44 milliards EUR, dont 10,3 milliards EUR ont effectivement été octroyés par l’Irlande (33);
f)
une troisième recapitalisation pour un montant de 10 054 millions EUR (dont 8 580 millions EUR ont été octroyés après approbation, tandis que le reste (1 474 millions EUR) a été injecté avec la quatrième injection de capital, voir mesure h) (34);
g)
une garantie sur les éléments passifs à court terme d’Anglo à la suite de la ré-application du plan ELG pour couvrir ces titres, notamment les billets de trésorerie, les certificats de dépôts, les dépôts interbancaires et les dépôts d’entreprises avec une échéance de moins de trois mois (le montant couvert s’élevait à près de […] milliards EUR au 31 décembre 2010) (35);
h)
une recapitalisation supplémentaire de 4 946 millions EUR a été octroyée pour couvrir les pertes supplémentaires dues au transfert accéléré de prêts à la promotion immobilière dépréciés à la NAMA et les pertes sur le portefeuille de prêts non NAMA jusqu’à […]. Le solde restant de la troisième recapitalisation [mesure f)] d’un montant de 1 474 millions EUR a déjà été injecté ainsi que 4 946 milliards EUR (36);
i)
une garantie sur certaines transactions hors bilan qui couvre un montant estimé à […] milliards EUR environ (37).
(67)
INBS, au cours de la période de sauvetage, a bénéficié des mesures j) à o) suivantes qui ont été approuvées par la Commission:
j)
une garantie d’État au titre du CIFS qui couvre les dépôts (de détail, commerciaux, institutionnels et interbancaires), les obligations sécurisées, la dette prioritaire et la dette subordonnée datée d’INBS pour la période comprise entre le 1er octobre 2008 et le 30 septembre 2010 (38);
k)
une première recapitalisation pour un montant de 2,7 milliards EUR (39);
l)
des garanties d’État au titre du plan ELG qui couvre les dépôts, les certificats de dépôts non sécurisés de premier rang, les billets de trésorerie non sécurisés de premier rang, les obligations et billets non sécurisés de premier rang (40);
m)
une mesure de sauvetage des actifs sous la forme du transfert de 8,9 milliards EUR (41) de prêts immobiliers commerciaux dépréciés à la NAMA à un escompte de 64 % (42);
n)
une garantie d’État sur les éléments passifs à court terme d’INBS à la suite de la ré-application du plan ELG pour couvrir ces titres, notamment les billets de trésorerie, les certificats de dépôts, les dépôts interbancaires et les dépôts d’entreprises avec une échéance de moins de trois mois (le montant couvert s’élevait à […] millions EUR environ au 31 décembre 2010) (43);
o)
une deuxième recapitalisation pour un montant de 2,7 milliards EUR (44).
(68)
Outre les mesures d’aide d’État a) à o) mentionnées dans les considérants 66 et 67, Anglo et INBS ont bénéficié, avant la fusion, des mesures de sauvetage supplémentaires p) et q):
p)
Anglo a reçu une garantie d’État sur une partie de l’ELA offerte à Anglo par la CBI entre mars 2009 et la fusion avec INBS. Cette garantie couvre jusqu’à […] milliards EUR d’ELA (45);
q)
INBS a aussi reçu une garantie d’État sur une partie de l’ELA offerte par la CBI entre le 24 février 2001 et la fusion avec INBS. Cette garantie couvre jusqu’à […] milliards EUR.
(69)
Après la fusion, l’entité fusionnée bénéficiera des mesures r) à v) suivantes:
r)
une garantie d’État pour les dépôts des clients restants, pour un montant maximal de […] milliards EUR;
s)
la poursuite de la garantie sur certaines transactions hors bilan qui couvre un montant estimé à […] milliards EUR environ;
t)
une garantie d’État sur une partie de l’ELA offerte par la CBI à l’entité fusionnée, qui combine essentiellement les deux garanties sur l’ELA octroyées séparément à Anglo et INBS. Cette garantie est estimée à […] milliards EUR au début de la fusion, diminuant ensuite pour atteindre […];
u)
une recapitalisation supplémentaire de 3,3 milliards EUR, […] pour couvrir les pertes supplémentaires en cas de nouvelle crise;
v)
une garantie d’État sur le financement de gros couvert par le plan ELG restant transféré d’Anglo à l’entité fusionnée couvrant un montant de […] milliards EUR (46).
2.4.1. Mesures de sauvetage approuvées par la Commission
(70)
S’agissant des mesures a) à o) décrites dans les considérants 66 et 67, elles ont déjà été évaluées par la Commission dans le contexte de précédentes décisions relatives à Anglo et INBS et ont été qualifiées d’aide au sauvetage. Outre les mesures de sauvetage, l’Irlande a fait part à la Commission d’autres mesures destinées à permettre la résolution d’Anglo et INBS, les mesures p) à v) décrites dans les considérants 68 et 69.
(71)
S’agissant des mesures déjà approuvées par la Commission [à savoir les mesures a) à o) décrites dans les considérants 66 et 67], il convient de signaler que le plan de garantie CIFS n’est plus en vigueur depuis le 30 septembre 2010 [mesures a) et j) décrites dans les considérants 66 et 67] et a été remplacé par le plan ELG et la réapplication du plan ELG aux éléments passifs à court terme [mesures c), g), l) et n) décrites dans les considérants 66 et 67]. Après la fusion, ces plans seront remplacés par des garanties d’État individuelles [mesures r) et v) décrites dans le considérant 69], une fois que le plan ELG ne sera plus en place, voir considérants 77 et 81.
(72)
S’agissant des mesures d) et m) décrites dans les considérants 66 et 67, le transfert de […] prêts à la NAMA s’est achevé en novembre 2010 à un taux de décote moyen de 62 % pour Anglo et de 64 % pour INBS.
(73)
Avec la quatrième recapitalisation, Anglo a aussi reçu une garantie d’État sur ses transactions hors bilan [mesure i) du considérant 66]. Cette garantie, pour laquelle Anglo ne verse aucune rémunération, offre essentiellement un certain confort aux homologues d’Anglo dans les transactions sur instruments dérivés (principalement des contrats de couverture) et les accords de compensation.
2.4.2. Autres mesures de sauvetage
(74)
Anglo et INBS ont toutes deux bénéficié d’autres mesures de sauvetage avant la fusion et donc la restructuration effective [mesures p) et q) du considérant 68]. Entre mars 2009 et la fusion, Anglo a déjà reçu une ELA de la CBI qui était partiellement garantie par l’État [mesure p)]. La part de l’ELA garantie par l’État a fluctué, de […] milliards EUR en septembre 2010 à […] milliards EUR en mars 2011. Anglo paye à la CBI un taux d’intérêt qui correspond au taux de base de la BCE (actuellement 125 points de base) plus […] points de base (ci-après «bps») pour l’ELA, mais ne verse pas de rémunération pour la garantie.
(75)
INBS a aussi reçu une garantie d’État sur la part de l’ELA apportée par la CBI [mesure q) du considérant 68]. Au total, INBS a reçu une garantie d’État sur son ELA de […] milliards EUR entre le 24 février 2011 et la fusion avec Anglo. INBS paye aussi à la CBI un taux d’intérêt qui correspond au taux de base de la BCE (actuellement 125 bps) plus […] bps pour l’ELA, mais ne verse pas de rémunération pour la garantie d’État.
2.4.3. Mesures en faveur de l’entité fusionnée
(76)
L’entité fusionnée […] de plusieurs garanties d’État et d’une injection de capital de 3,3 milliards EUR en cas de crise [mesures r) à v) du considérant 69].
(77)
L’entité fusionnée bénéficiera d’une garantie d’État sur les dépôts qui lui seront transférés d’Anglo et d’INBS [mesure r) du considérant 69]. Ces dépôts s’élèveront à 1,05 milliard EUR maximum. Ils sont notamment composés de dépôts qui sont soit sécurisés soit liés au compte d’un emprunteur qui est transféré à l’entité fusionnée, et ils n’ont par conséquent pas été transférés en dehors d’Anglo et INBS. L’entité fusionnée payera une somme forfaitaire de 50 bps pour la durée du plan ELG et plus rien par la suite.
(78)
L’entité fusionnée bénéficiera aussi d’une mesure octroyée à Anglo avant la fusion, à savoir la poursuite de la garantie d’État sur les transactions hors bilan pour un montant estimé à […] milliards EUR environ (47) [mesure s) du considérant 69]. L’entité fusionnée ne versera pas de rémunération pour cette garantie.
(79)
Afin de financer la résolution d’Anglo et INBS, le plan de restructuration conjoint prévoit que l’entité fusionnée bénéficie d’une garantie d’État sur une partie de l’ELA qu’elle recevra [mesure t) du considérant 69]. Au total, l’entité fusionnée aura accès à une ELA de […] milliards EUR au début de la fusion, qui diminuera par la suite […]. L’entité fusionnée payera à la CBI un taux d’intérêt de […] bps pour le financement en euros et […] bps pour le financement en devises étrangères, mais ne versera pas de rémunération pour la garantie d’État.
(80)
Conformément au plan de restructuration conjoint, […] en cas de nouvelle détérioration de sa situation financière (scénario de crise - mesure u) du considérant 69). Dans ce cas, […] jusqu’à 3,3 milliards EUR de capital […]. Cette approche garantira que l’entité fusionnée répond aux exigences minimales réglementaires en matière de fonds propres fixées par le régulateur financier irlandais (actuellement un ratio de capital total de 8 %).
(81)
Enfin, l’entité fusionnée bénéficiera d’une garantie d’État sur le financement de gros existant de quelque 3 milliards EUR qui sera transféré d’Anglo à l’entité fusionnée [mesure v) du considérant 69]. L’entité fusionnée versera une rémunération comprise entre 95 et 125 bps pendant la durée du plan ELG et ne payera ensuite plus rien.
Vue d’ensemble des mesures en faveur d’Anglo, d’INBS et de l’entité fusionnée (décrites dans les considérants 66 à 69)
Mesures en faveur d’Anglo, banque de recouvrement et banque de financement
No
Type de mesure
Montant (milliards EUR)
Rémunération
Mesures de sauvetage approuvées
Anglo Irish Bank
a
Garantie au titre du plan CIFS
Pic à […] milliards EUR en septembre 2008 (48)
Rémunération forfaitaire de 18,5 bps à 32 bps
b
Première recapitalisation
4 milliards EUR
Pas de rémunération
c
Garantie au titre du plan ELG
[…] milliards EUR (49)
Recommandation de la BCE + 40 pbs (50)
d
Mesure de sauvetage des actifs - transfert des prêts éligibles à la NAMA
35 milliards EUR transférés
Sans objet
e
Deuxième recapitalisation
10,44 milliards EUR (51) (10,3 milliards EUR)
Pas de rémunération
f
Troisième recapitalisation
10 054 millions EUR
Pas de rémunération
g
Garantie sur les éléments passifs à court terme
environ […] milliards EUR en décembre 2010
160 bps en décembre 2010 (50)
h
Quatrième recapitalisation
4 946 millions EUR
Pas de rémunération
i
Garantie sur certains éléments passifs hors bilan
Brut estimé à […] milliards EUR max. (52)
Pas de rémunération
Irish Nationwide Building Society
j
Garantie au titre du plan CIFS
Pic à […] milliards EUR en octobre 2008 (48)
Rémunération forfaitaire de 18,5 bps à 25,6 bps
k
Première recapitalisation
2,7 milliards EUR
Sécurise les droits aux actifs excédentaires nets de la société
l
Garantie au titre du plan ELG
[…] milliards EUR (49)
Recommandation de la BCE + 40 pbs (50)
m
Mesure de sauvetage des actifs - transfert des prêts éligibles à la NAMA
8,9 milliards EUR transférés
Sans objet
n
Garantie sur les éléments passifs à court terme
environ […] milliards EUR en décembre 2010
160 bps en décembre 2010 (50)
o
Deuxième recapitalisation
2,7 milliards EUR
Pas de rémunération
Autres mesures de sauvetage
Anglo Irish Bank
p
Garantie sur l’Emergency Liquidity Assistance
[…] milliards EUR max. garantis jusqu’au 16 mars 2011 (53)
[…] pas de rémunération pour la garantie
Irish Nationwide Building Society
q
Garantie sur l’Emergency Liquidity Assistance
[…] milliards EUR garantis
[…] pas de rémunération pour la garantie
Mesures de restructuration
Entité fusionnée
r
Poursuite de la garantie sur les dépôts restants
max. […] milliards EUR
Garantie pendant la durée de la liquidation, d’abord au titre du plan ELG et, après son expiration, enfonction des besoins à 50 bps
s
Poursuite de la garantie sur les transactions hors bilan
Montant estimé à quelque […] milliards EUR (52)
Pas de rémunération
t
Poursuite de la garantie sur l’Emergency Liquidity Assistance ou d’autres facilités similaires
Montant estimé à quelque […] milliards EUR
3
u
Recapitalisation en cas de crise
3,2 milliards EUR
Pas de rémunération
v
Garantie sur le financement de gros ELG restant
Environ […] milliards EUR
Rémunération conforme au plan ELG pendant sa durée, pas de rémunération par la suite
3. RAISONS DE LANCER LA PROCÉDURE
(82)
La Commission a ouvert la procédure d’enquête formelle sur le plan de restructuration initial d’Anglo le 31 mars 2010 avec l’adoption de la décision d’ouverture. Depuis lors, l’Irlande a fondamentalement modifié le plan de restructuration d’Anglo à plusieurs reprises avant de présenter le plan de restructuration conjoint pour Anglo et INBS le 31 janvier 2011. La plupart des doutes soulevés dans la décision d’ouverture [voir section 4.3.1 de cette décision (54)] étaient propres au plan de restructuration initial d’Anglo, qui partait du principe qu’Anglo serait divisée en une banque assainie et une structure de défaisance. Ces doutes n’ont donc plus de raison d’être puisqu’Anglo cessera d’entreprendre de nouvelles activités et sera fusionnée avec INBS et se limitera à liquider son portefeuille de prêts dans le temps.
(83)
Dans un souci d’exhaustivité, cependant, un récapitulatif des doutes soulevés par la Commission dans sa décision d’ouverture figure à la section 3.1.
3.1. La décision d’ouverture
(84)
Concernant le retour à la viabilité de la banque assainie (aussi appelée «NewCo» dans la décision d’ouverture) et la liquidation ordonnée de la structure de défaisance (aussi appelée «Old Anglo» dans la décision d’ouverture), la Commission a émis des doutes, car au moment de cette décision, elle ne disposait pas de suffisamment d’informations sur les plans d’affaires des deux entités. La Commission doutait aussi que l’estimation des dépréciations sur les prêts transférés à la NAMA et les prêts non NAMA fût suffisante. En outre, les hypothèses macroéconomiques fournies dans le plan de restructuration initial d’Anglo semblaient incomplètes, suscitant ainsi des doutes quant à leur plausibilité. La Commission a aussi émis des doutes quant à certaines nouvelles activités que la banque assainie entreprendrait dans des domaines dans lesquels elle n’avait aucune expérience préalable. La Commission doutait aussi que les besoins de financement et de liquidités de la banque assainie puissent être satisfaits sur la base du plan.
(85)
Concernant le partage des charges et la contribution propre d’Anglo, la Commission s’est demandé si la contribution propre à la restructuration d’Anglo elle-même était suffisante au vu du fait que la banque assainie allait se lancer dans de nouvelles activités, chose qui demanderait un investissement significatif. En outre, la Commission a souligné que les autorités irlandaises n’avaient, dans le plan de restructuration initial d’Anglo, pas examiné si Anglo pourrait contribuer à sa restructuration en vendant des actifs ou par d’autres moyens.
(86)
Concernant les mesures en vue de limiter la distorsion de concurrence causée par l’importante aide d’État apportée à Anglo, la Commission a indiqué qu’elle doutait que les mesures présentées dans le plan suffisent pour compenser les effets de distorsion de l’aide à Anglo.
4. COMMENTAIRES DES PARTIES INTÉRESSÉES
(87)
La Commission n’a reçu aucun commentaire de tierces parties à la suite de la publication de la décision d’ouverture dans le Journal officiel de l’Union européenne.
5. COMMENTAIRES DE L’IRLANDE
(88)
L’Irlande n’a fait aucun commentaire sur la décision d’ouverture, mais a présenté le deuxième plan de restructuration d’Anglo et ensuite le troisième plan de restructuration d’Anglo le 26 octobre 2010.
(89)
Le troisième plan de restructuration a à présent été remplacé par le plan de restructuration conjoint présenté par l’Irlande le 31 janvier 2011.
6. ÉVALUATION
6.1. Existence d’une aide
(90)
Il y a lieu d’évaluer si les mesures contenues dans le plan de restructuration conjoint constituent une aide d’État. L’article 107, paragraphe 1, du traité dispose que sont incompatibles avec le marché intérieur, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d’État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.
6.1.1. Mesures déjà provisoirement approuvées
(91)
S’agissant des mesures déjà provisoirement approuvées par la Commission en tant qu’aide au sauvetage dans ses précédentes décisions relatives à Anglo et INBS [à savoir les mesures a) à o) des considérant 66 et 67], la Commission a déjà conclu que ces mesures constituaient une aide d’État en faveur d’Anglo et INBS. En conséquence, il n’est pas nécessaire de réévaluer si celles-ci constituent une aide d’État dans la présente décision.
(92)
Les mesures qui doivent être évaluées dans la présente décision afin de déterminer si elles constituent une aide d’État ont déjà été décrites dans les considérants 68 et 69. Les mesures en question sont: pour Anglo, la mesure p), pour INBS, la mesure q) et pour l’entité fusionnée, les mesures r) à v). Dans ce contexte, il est à noter que l’Irlande accepte que les mesures constituent une aide d’État.
6.1.2. Ressources d’État
(93)
Les mesures p) à v) décrites dans les considérants 68 et 69 sont financées au moyen de ressources d’État puisque les mesures sont composées de garanties d’État et de subventions directes financées par l’État et devraient donc être considérées comme une aide d’État.
6.1.3. Sélectivité
(94)
Il est aussi nécessaire d’évaluer si les mesures décrites dans les considérants 66 à 69 confèrent un avantage sélectif au(x) bénéficiaire(s) de l’aide d’État. Les mesures concernées sont sélectives puisqu’elles profitent exclusivement à Anglo, à INBS et à l’entité fusionnée.
6.1.4. Avantage
(95)
Les mesures décrites dans les considérants 66 à 69 confèrent un avantage sur l’activité économique tant d’Anglo que d’INBS telle qu’exécutée par elles jusqu’à la fusion et par leur successeur, l’entité fusionnée, par la suite.
(96)
Anglo bénéficie d’une garantie d’État qui couvre […] milliards EUR de l’ELA reçue de la CBI [mesure p) du considérant 68], et qui permet à Anglo de financer ses actifs. Cette garantie représente un avantage pour Anglo puisqu’une telle garantie ne serait pas disponible sur le marché et […]. En outre, Anglo ne doit verser aucune rémunération pour cette garantie d’État sur l’ELA. Cette absence de rémunération constitue un avantage supplémentaire pour Anglo qui évite ainsi les coûts associés à la garantie.
(97)
Pour les mêmes raisons, la garantie d’État sur l’ELA qu’INBS a reçue à compter du 24 février 2011 pour un montant de […] milliards EUR confère un avantage à INBS [mesure q) du considérant 68].
(98)
S’agissant des mesures en faveur de l’entité fusionnée, ladite entité bénéficiera de la poursuite de plusieurs garanties d’État, à savoir sur les dépôts restants [mesure r) du considérant 68], sur les transactions hors bilans [mesure s) du considérant 69], sur l’ELA [mesure t) du considérant 69] et sur le financement de gros existant [mesure v) du considérant 69]. L’entité fusionnée ne versera de rémunération que pour la garantie […], les dépôts et le financement de gros pendant la durée du plan ELG (aucune rémunération ne sera versée par la suite), mais ne versera pas de rémunération pour les autres garanties. Ces garanties confèrent un avantage à l’entité fusionnée en aidant à assurer que celle-ci ne manque pas à ses obligations. En effet, sans le financement nécessaire au moyen de l’ELA garantie, les dépôts et le financement de gros restants et sans la garantie sur ses éléments passifs hors bilan, une résolution ordonnée n’est pas possible. En outre, le fait que l’entité fusionnée ne doive pas verser de rémunération pour plusieurs de ces garanties lui confère un avantage supplémentaire puisqu’elle évite des coûts de financement plus élevés et donc davantage de pertes.
(99)
Enfin, […] 3,3 milliards EUR en cas de crise pour couvrir les pertes supplémentaires dues à la liquidation de son portefeuille de prêts. […] La recapitalisation […] un avantage à l’entité fusionnée puisqu’elle garantit qu’elle remplit ses obligations réglementaires en matière de fonds propres au cours de la période de résolution. […].
6.1.5. Distorsion de concurrence et effet sur les échanges entre États membres
(100)
Il devrait être conclu que les mesures p) à v) décrites dans les considérants 66 et 67 peuvent fausser la concurrence et affecter les échanges entre États membres.
(101)
Comme indiqué dans la section 6.1.4, sans les mesures d’aide de l’État, tant Anglo qu’INBS auraient été en défaut de paiement et auraient complètement quitté les marchés sur lesquels elles étaient actives. Grâce à l’aide d’État très substantielle reçue, elles sont restées actives sur le marché des dépôts (jusqu’au transfert de leurs dépôts à Allied Irish Bank et and Irish Life & Permanent en février 2011) et, dans une mesure très limitée, sur le marché du crédit immobilier commercial et le marché hypothécaire résidentiel (assurant le service des prêts existants). Par conséquent, cette aide d’État a faussé la concurrence. Sur ces marchés, Anglo et INBS rivalisaient non seulement avec des banques irlandaises mais aussi avec les acteurs étrangers actifs en Irlande. Anglo était aussi active (tant pour les dépôts que pour les prêts commerciaux) au Royaume-Uni et était ainsi en concurrence avec les acteurs nationaux britanniques et avec les acteurs d’autres États membres actifs sur ce marché. Il est cependant à noter que l’activité de ces deux entités a été de plus en plus limitée ces dernières années, réduisant ainsi l’effet négatif sur la concurrence et les échanges.
(102)
S’agissant de l’entité fusionnée, elle exercera quelques activités économiques limitées sur un marché où des banques irlandaises et étrangères restent actives. Elle pourra notamment conserver un petit nombre de dépôts et accorder certains prêts à ses clients existants afin d’accroître la VAN des prêts en question conformément aux engagements pris par l’Irlande (voir section 2.3.2). Sans les mesures d’aide de l’État, elle ne pourrait pas exercer ces activités. Il est à noter qu’alors que le bilan de l’entité fusionnée sera réduit à la suite de sa résolution, la distorsion de concurrence et l’effet sur les échanges seront considérablement réduits en raison des opérations très limitées que l’entité fusionnée continuera d’exécuter sur les marchés concurrentiels.
6.1.6. Application du principe de l’investisseur privé
(103)
Enfin, le principe de l’investisseur privé en économie de marché ne s’applique pas aux mesures décrites dans les considérants 66 à 69 puisqu’elles s’inscrivent dans un paquet substantiel de mesures de sauvetage en faveur d’Anglo et d’INBS. En outre, même s’il s’appliquait, ces mesures ne sont pas conformes aux pratiques normales du marché. Aucun investisseur privé en économie de marché ne mettrait toutes ces mesures en œuvre pour sauver Anglo et INBS pour ensuite les fusionner afin de liquider le portefeuille de prêts, car les chances qu’il récupère ses investissements (la recapitalisation totale d’Anglo et d’IBNS pris ensemble s’élève à 34,7 milliards EUR dans le scénario de base) sont négligeables. Aucun opérateur en économie de marché se trouvant dans la même situation que l’État n’aurait pu mettre à disposition les fonds propres et le financement nécessaires pour faciliter la résolution d’Anglo et INBS. Compte tenu de la situation sur les marchés et de l’appétit pour les actifs et passifs irlandais, il ne serait pas possible pour un opérateur de marché d’obtenir un tel financement.
6.1.7. Identification du bénéficiaire de l’aide
(104)
L’Irlande a l’intention d’introduire de nouvelles mesures d’aide [mesures r) à v) du considérant 69] afin de faciliter la résolution d’Anglo et INBS. Ces mesures permettront la fusion d’Anglo et INBS en une seule entité juridique. Le principal objectif de l’entité fusionnée est de liquider le portefeuille de prêts d’Anglo et d’INBS en vue de maximiser le rendement et de réduire le coût pour le contribuable irlandais.
(105)
Dans le cadre du plan de restructuration conjoint, l’entité fusionnée n’exercera que l’activité de crédit limitée requise par les obligations contractuelles existantes et ensuite uniquement pour faire en sorte que la VAN du portefeuille de prêts soit préservée, limitant ainsi au minimum les situations où elle est en concurrence avec d’autres banques. Selon l’Irlande, l’entité fusionnée ne réalisera ses actifs que s’ils arrivent à échéance ou en les vendant sur le marché. L’entité fusionnée utilisera le produit de ces ventes pour rembourser ses dettes à leur échéance et pour financer ses frais d’exploitation en cours ainsi que les éventuels éléments passifs historiques qui subsisteraient. Il y a par conséquent lieu de conclure que l’entité fusionnée continuera à exercer certaines activités économiques limitées à la suite de la fusion et devrait donc être considérée comme un bénéficiaire des mesures d’aide d’État.
(106)
S’agissant d’Anglo et INBS, avant la fusion prévue, elles ont toutes deux pu poursuivre leurs activités à l’aide des garanties d’État sur leurs éléments passifs, des recapitalisations et d’une mesure de sauvetage des actifs [mesures a) à o) des considérants 67 et 68]. Anglo et INBS sont donc les bénéficiaires de ces mesures.
6.1.8. Conclusion
(107)
Sur la base de ce qui précède, il y a lieu de conclure que les mesures a) à v) décrites dans les considérants 68 et 69 constituent une aide d’État.
6.2. Montant de l’aide
6.2.1. Recapitalisations d’Anglo et INBS
(108)
Tant Anglo qu’INBS ont reçu une aide d’État individuelle sous la forme de plusieurs recapitalisations. Anglo a reçu un total de 29,3 milliards EUR via quatre injections de capital (55). Anglo a reçu un total de 5,4 milliards EUR via quatre injections de capital.
6.2.2. Mesures de sauvetage des actifs dépréciés en faveur d’Anglo et INBS
(109)
Tant Anglo qu’INBS ont participé à la NAMA [mesures d) et m) des considérants 66 et 67]. S’agissant du montant de l’aide prévue par la mesure de sauvetage des actifs dépréciés, à savoir le transfert d’actifs à la NAMA, il est à noter que la note 2 de bas de page du paragraphe 20, point a), de la communication sur les actifs dépréciés (ci-après «la CAD») (56) définit le montant de l’aide d’une mesure de sauvetage des actifs comme la différence entre la valeur de transfert des actifs et le prix du marché. Cependant, il est très difficile d’estimer la valeur de marché des actifs couverts étant donné que la plupart d’entre eux sont des prêts qui ne font pas l’objet de transactions commerciales. En outre, le montant réel de l’aide ne peut être déterminé qu’après que l’évaluation par l’Irlande des actifs transférés a été bouclée conformément à la décision de la Commission dans l’affaire N 725/09 (57) ce qui mènera aux conclusions finales sur le montant de l’aide en question. Dans ce contexte, les informations concernant le montant de l’aide liée à la première et à la deuxième tranche de prêts transférés à la NAMA ont été mises à la disposition de la Commission, tandis que les informations concernant les dernières tranches sont encore attendues.
(110)
Sur la base des informations disponibles pour la première et la deuxième tranche transférées à la NAMA, une série de conclusions peuvent être tirées. Premièrement, la première tranche de prêts immobiliers commerciaux qu’Anglo a transférée à la NAMA avait une valeur nominale de 9 251 millions EUR. Ce transfert incluait une aide d’un montant de 870 millions EUR, soit 9,4 % des soldes des prêts nominaux transférés. Deuxièmement, dans la deuxième tranche, Anglo a transféré des prêts d’une valeur nominale de 6 747 millions EUR à la NAMA. Ce transfert incluait une aide d’un montant de 427 millions EUR, soit 6,3 % des soldes des prêts nominaux transférés. En conséquence, le pourcentage moyen de l’aide aux soldes des prêts nominaux pour les deux tranches est de 7,9 %. Si l’on applique ce pourcentage moyen aux tranches restantes (19 milliards EUR), le montant de l’aide pour ces tranches s’élève à environ 1,5 milliard EUR. Au total, le montant de l’aide d’État liée au transfert des prêts immobiliers commerciaux et de promotion immobilière et des prêts connexes d’Anglo à la NAMA peut donc être estimé à 2 797 millions EUR environ (58).
(111)
INBS a transféré des soldes de prêts d’une valeur nominale de 669 millions EUR dans la première tranche. Ce transfert incluait une aide d’un montant de 70 millions EUR, soit 10,5 % des soldes des prêts nominaux transférés. Dans le cadre de la deuxième tranche, INBS a transféré des soldes de prêts d’une valeur nominale de 591 millions EUR. Ce transfert a résulté en une aide d’un montant de 43,7 millions EUR, soit 7,4 % des soldes des prêts nominaux transférés. En conséquence, le pourcentage moyen de l’aide aux soldes des prêts nominaux pour les deux tranches est de 9 %. Si l’on applique ce pourcentage moyen aux tranches restantes (7,7 milliards EUR), le montant de l’aide connexe peut donc être estimé à environ 693 millions EUR. Au total, le montant de l’aide d’État liée au transfert des prêts immobiliers commerciaux et de promotion immobilière et des prêts connexes d’INBS à la NAMA peut donc être estimé à 806 millions EUR environ (59).
(112)
Même si le montant exact de l’aide d’État pour les tranches restantes sera vérifié ultérieurement, il n’est pas nécessaire de connaître le montant exact de l’aide contenue dans ces dernières tranches pour évaluer la compatibilité du plan de restructuration conjoint avec le traité puisque: i) la manière dont le prix du transfert sera déterminé a déjà été convenue par la Commission dans sa décision concernant la NAMA (60); ii) tout changement potentiel dans le montant de l’aide n’influencera pas l’évaluation de l’aide par la Commission dans sa décision étant donné les montants importants déjà en jeu et le fait qu’Anglo et INBS quitteront totalement le marché; et iii) en particulier, une aide plus importante n’aggraverait pas la distorsion de concurrence créée par la résolution de l’entité fusionnée, car cela ne signifierait pas que l’entité fusionnée exercerait des activités plus compétitives.
6.2.3. Garanties en faveur d’Anglo et INBS
(113)
Anglo et INBS ont aussi participé aux plans de garantie CIFS et ELG [mesures a), c), g), j), l) et n) des considérants 66 et 67]. Le montant du passif couvert pour chaque établissement au titre des deux plans a fluctué dans le temps. Par exemple, dans le cas d’Anglo, le passif couvert au titre du plan CIFS était à son maximum en septembre 2008, avec […] milliards EUR, pour ensuite diminuer à […] milliards EUR au 30 juin 2010, en partie en raison de l’introduction de l’ELG. En outre, le passif d’Anglo couvert par l’ELG a diminué à […] milliards EUR au 31 mars 2011 après un pic de […] milliards EUR au 30 juin 2010 à la suite du transfert de ses dépôts à Allied Irish Banks. Pour INBS, la même tendance peut être observée.
(114)
En outre, tant Anglo qu’INBS ont reçu des garanties d’État sur les éléments passifs à court terme et l’ELA, tandis qu’Anglo a aussi reçu une garantie d’État […] sur les éléments passifs hors bilan.
(115)
Il est à noter qu’en ce qui concerne les entreprises en difficultés financières, si une banque n’est pas en mesure d’obtenir un financement par emprunt non garanti suffisant pour couvrir tous ses besoins de financement, l’élément d’aide de ces garanties pourrait atteindre le niveau de leur valeur nominale. C’était manifestement le cas quand Anglo et INBS ont commencé à utiliser le CIFS en 2008 et l’ELG, la garantie sur les éléments passifs à court terme en 2010 et la garantie sur leur ELA, tandis qu’Anglo a aussi reçu une garantie d’État sur ses éléments passifs hors bilan. Dans ce contexte, il y avait un chevauchement considérable entre les différentes garanties, plus particulièrement entre les plans CIFS et ELG, qui pouvait entraîner une double comptabilisation. En même temps, les montants couverts par les différentes garanties ont fluctué dans le temps (CIFS, plan ELG et ELA). Il convient aussi de rappeler que la participation de ces deux banques aux plans de garantie d’État n’est pas prise en compte pour le calcul du montant de l’aide relative à leurs actifs pondérés en fonction des risques (ci-après «APR») afin d’établir si une restructuration approfondie est nécessaire. Par ailleurs, l’élément d’aide dans les garanties sera pris en compte dans le contexte de la restructuration. C’est pourquoi la Commission n’a pas calculé le montant de l’aide liée à ces garanties d’État.
6.2.4. Mesures d’aide en faveur de l’entité fusionnée
(116)
L’entité fusionnée […] 3,3 milliards EUR supplémentaires de capital si le scénario de crise se matérialise.
(117)
L’entité fusionnée bénéficie aussi de garanties d’État sur le reste de ses dépôts, pour un maximum de 1 milliard EUR, ses transactions hors bilan qui sont estimées à un montant brut maximal de […], et de la poursuite de la garantie d’État sur l’ELA ou d’autres facilités similaires dont elle bénéficie, qui est estimée à jusqu’à […] au moment de la fusion. Pour le calcul du montant de l’aide d’État, la Commission estime qu’en ce qui concerne les garanties offertes à l’entité fusionnée, le raisonnement du considérant 115 s’applique.
6.2.5. Conclusion concernant le montant de l’aide
(118)
Sur la base de ce qui précède, il y a lieu de conclure qu’Anglo a reçu une aide d’État sous la forme de recapitalisations et de mesures de sauvetage des actifs qui s’élève à 32 milliards EUR au moins (43,9 % des APR). INBS a reçu une aide d’État sous la forme de recapitalisations et d’une mesure de sauvetage des actifs qui s’élève à 6,2 milliards EUR au moins (59 % des APR). Ces niveaux sont considérablement supérieurs au seuil de 2 % indiqué dans la communication sur la recapitalisation (61) et dans la CAD.
(119)
Enfin, il devrait être conclu que le montant total de l’aide d’État en question, si l’on additionne les chiffres des recapitalisations et de la mesure de sauvetage des actifs en faveur d’Anglo et INBS, ainsi que la recapitalisation de l’entité fusionnée en cas de crise, peut être estimé à 41,5 milliards EUR au moins (62).
6.3. Compatibilité de l’aide
(120)
Lors de l’évaluation de la compatibilité du plan de restructuration conjoint d’Anglo et INBS, il a lieu d’abord de savoir si l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité s’applique avant d’évaluer si le plan de restructuration conjoint répond aux exigences de la communication sur la recapitalisation et à celle sur la restructuration.
6.3.1. Base juridique pour l’évaluation de la compatibilité
(121)
L’article 107, paragraphe 3, point b), du traité permet à la Commission de déclarer une aide compatible avec le marché intérieur si elle est destinée «à remédier à une perturbation grave de l’économie d’un État membre». À cet égard, les conditions de marché ont été difficiles partout dans le monde depuis le dernier trimestre de 2008. L’Irlande, en particulier, a été sévèrement touchée par la crise financière. La récession économique combinée à la chute des prix de l’immobilier et à l’exposition des banques irlandaises aux prêts fonciers et de promotion immobilière ont entraîné des dépréciations significatives pour les banques irlandaises. Les banques irlandaises ont aussi dû faire face à des difficultés persistantes à obtenir des financements et des fonds propres des marchés en raison de l’incertitude liée au marché immobilier en Irlande. En conséquence, l’État (souverain) irlandais a été soumis à des pressions, qui ont finalement mené au programme d’aide.
(122)
La Commission a reconnu que la crise financière mondiale pouvait créer une perturbation grave de l’économie d’un État membre et que des mesures d’aide aux banques pouvaient remédier à cette perturbation; ce point de vue a été confirmé dans la communication bancaire (63), la communication sur la recapitalisation, la CAD et la communication sur la restructuration. En ce qui concerne l’économie irlandaise, cela a été confirmé dans les différentes décisions de la Commission qui approuvent les mesures prises par l’Irlande pour lutter contre la crise financière (64).
(123)
Étant donné les circonstances particulières en Irlande, combinées à la situation améliorée mais pas encore stabilisée sur les marchés financiers, la Commission estime que les mesures peuvent être examinées en vertu de l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité.
6.3.2. Évaluation de la compatibilité
(124)
Anglo, INBS et l’entité fusionnée ont bénéficié et bénéficieront encore de plusieurs mesures d’aide d’État dont la compatibilité n’a pas encore été évaluée par la Commission. Parmi celles-ci, la garantie d’État sur l’ELA tant pour Anglo que pour INBS [mesures p) et q) du considérant 68] et les garanties d’État et la recapitalisation en cas de crise […] [mesures r) à v) du considérant 69]. En outre, Anglo et INBS ont bénéficié de mesures qui ont été jugées compatibles par la Commission en tant qu’aide au sauvetage [mesures a) à o) des considérants 66 et 67], mais qui doivent à présent être évaluées afin de déterminer si elles sont compatibles en tant qu’aide à la restructuration. Il est nécessaire d’évaluer la compatibilité de ces mesures et du plan de restructuration conjoint dans le contexte de la communication bancaire, de la communication sur la recapitalisation et de la communication sur la restructuration.
(125)
Bien qu’Anglo et INBS aient bénéficié de mesures de sauvetage des actifs en transférant des actifs à la NAMA, la résolution d’Anglo et INBS en elle-même ne donne pas lieu à une aide d’État sous la forme d’une mesure de sauvetage des actifs. Tous les actifs et les passifs d’Anglo et INBS seront fusionnés en une entité unique créée exclusivement en vue de leur liquidation totale. En conséquence, il n’est pas nécessaire d’évaluer la fusion et la liquidation des actifs conformément à la CAD.
6.3.3. Application de la communication bancaire et de la communication sur la recapitalisation aux mesures p) à v) des considérants 68 et 69
(126)
Conformément au point 15 de la communication bancaire, pour qu’une aide ou un plan d’aide soit compatible en vertu de l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité, il ou elle doit répondre aux critères de compatibilité en vertu de l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité, ce qui implique de satisfaire aux conditions suivantes:
i)
Adéquation: l’aide doit être bien ciblée afin de pouvoir atteindre l’objectif qui consiste à remédier à une perturbation grave de l’économie. Cela ne serait pas le cas si la mesure n’était pas adéquate en vue de remédier à la perturbation.
ii)
Nécessité: la mesure d’aide doit, dans son montant et sa forme, être nécessaire en vue d’atteindre l’objectif. Cette exigence implique qu’elle doit s’élever au montant minimal nécessaire pour atteindre l’objectif, et prendre la forme la plus adéquate pour remédier à la perturbation.
iii)
Proportionnalité: les effets positifs de la mesure doivent être bien équilibrés par rapport aux distorsions de concurrence, afin que les distorsions se limitent au minimum nécessaire pour atteindre les objectifs de la mesure.
(127)
Ces critères généraux s’appliquent tant aux recapitalisations qu’aux garanties. La communication sur la recapitalisation développe encore les trois principes de la communication bancaire et indique que les recapitalisations peuvent contribuer au rétablissement de la stabilité financière. En particulier, la communication sur la recapitalisation précise, au point 6, que les recapitalisations peuvent offrir une solution appropriée aux problèmes que connaissent les établissements financiers confrontés à une situation d’insolvabilité.
i) Adéquation des mesures
(128)
La recapitalisation de l’entité fusionnée en cas de crise [mesure u) du considérant 69] vise à garantir qu’elle dispose de fonds propres suffisants pour répondre à ses obligations réglementaires en matière de fonds propres pendant la liquidation des portefeuilles de prêts d’Anglo et INBS. Une injection de capital est la mesure la plus efficace et la plus directe pour répondre à l’insuffisance de fonds propres potentielle qui pourrait se produire en cas de crise, puisqu’elle améliore directement le ratio de capital total de l’entité fusionnée.
(129)
[…]
(130)
Les garanties d’État offertes à Anglo et INBS sur l’ELA qu’elles reçoivent [mesures p) et q) du considérant 68] et à l’entité fusionnée sur le reste de ses dépôts [mesure r) du considérant 69], son financement de gros [mesure v) du considérant 69], la garantie d’État sur l’ELA qu’elle reçoit [mesure t) du considérant 69] et les éléments passifs hors bilan [mesure (s) du considérant 69] visent à garantir que le financement que l’entité fusionnée reçoit est sûr et que l’entité fusionnée ne sera pas en défaut de paiement. Ce financement est nécessaire afin de garantir qu’Anglo et INBS disposent du financement suffisant pour couvrir leurs actifs, tandis que le financement que l’entité fusionnée reçoit lui permettra de liquider les portefeuilles de prêts d’Anglo et INBS dans le temps. […].
(131)
La recapitalisation de l’entité fusionnée en cas de crise est adéquate, parce qu’elle atteint effectivement son objectif qui consiste à garantir que l’entité fusionnée respecte ses obligations réglementaires en matière de fonds propres. La mesure atteint donc effectivement l’objectif de prévention du défaut de paiement de l’entité fusionnée.
(132)
Les mesures de garantie sont adéquates puisqu’elles garantissent qu’Anglo et INBS avant la fusion et l’entité fusionnée après la fusion disposent d’un financement suffisant pour exercer leurs activités, tout en prévenant un défaut de paiement potentiel de l’entité fusionnée.
(133)
En outre, les différentes mesures d’aide d’État garantissent le maintien de la stabilité financière en Irlande.
ii) Nécessité - limitation de l’aide au minimum
(134)
Selon la communication bancaire, la mesure d’aide doit, dans son montant et dans sa forme, être nécessaire pour atteindre l’objectif de l’aide. Cette exigence implique que l’injection de capital et les garanties doivent s’élever au montant minimal nécessaire pour atteindre l’objectif. Dans ce contexte, on peut observer que l’injection de capital n’interviendra qu’en cas de crise et est limitée à un montant de 3,3 milliards EUR. La recapitalisation garantira que l’entité fusionnée répondra à ses obligations réglementaires en matière de fonds propres. Quant aux garanties d’État, elles garantiront que l’entité fusionnée disposera d’un financement afin de remplir ses obligations en tant qu’entreprise en exploitation.
(135)
S’agissant de la rémunération que l’entité fusionnée doit verser pour la recapitalisation, l’État ne recevra pas de rémunération fixe sur la recapitalisation. Anglo, INBS et l’entité fusionnée ne versent pas non plus de rémunération pour la garantie sur l’ELA, tandis que l’entité fusionnée ne verse pas de rémunération pour la garantie sur les éléments passifs hors bilan. L’entité fusionnée cessera aussi de verser une rémunération pour la garantie sur le financement de gros et les dépôts après expiration du plan ELG.
(136)
S’agissant de la recapitalisation, les points 15 et 44 de la communication sur la recapitalisation expliquent que, dans des cas dûment justifiés, une rémunération inférieure peut être acceptée à court terme pour les banques en difficultés à la condition que l’absence de rémunération se reflète dans le plan de restructuration. L’entité fusionnée est essentiellement un instrument de résolution qui facilitera la résolution ordonnée d’Anglo et INBS. Elle n’exercera pas d’activités économiques autres que celles nécessaires pour liquider le portefeuille de prêts. L’Irlande a pris les engagements nécessaires à cet égard (voir section 2.3.2). Anglo et INBS disparaîtront toutes deux des marchés du crédit et des dépôts irlandais. On peut en conclure que la restructuration sous cette forme compense l’absence de rémunération. Enfin, Anglo et INBS ont été entièrement nationalisées et leurs actionnaires respectifs ont perdu leurs droits et leurs intérêts dans les deux établissements. En conséquence, tout produit potentiel réalisé au terme de la résolution de l’entité fusionnée reviendra intégralement à l’État.
(137)
En son point 26, la communication bancaire part du principe que, pour les régimes de garantie, une rémunération appropriée devrait être versée. La rémunération devrait être fixée aussi proche que possible de ce qui pourrait être considéré comme le prix du marché, compte tenu toutefois des difficultés que pourraient éprouver les bénéficiaires à supporter les montants qui pourraient leur être dûment facturés. Comme explicité dans le considérant 135, il est à noter que l’entité fusionnée sera chargée de la résolution d’Anglo et INBS. Au vu de ces circonstances, il y a lieu de conclure que le fait que l’entité fusionnée ne verse pas de rémunération pour la garantie est justifié.
(138)
Il y a lieu de conclure que la recapitalisation de l’entité fusionnée en cas de crise et les garanties d’État en faveur d’Anglo, d’INBS et de l’entité fusionnée sont nécessaires afin de garantir l’adéquation des fonds propres de cette dernière et de garantir qu’un financement suffisant est disponible, tout en réduisant aussi le risque potentiel de défaut de paiement de l’entité fusionnée. S’agissant de la rémunération des mesures d’aide afin de maintenir l’aide au minimum, il est justifié qu’aucune rémunération ne soit versée étant donné la résolution d’Anglo et d’INBS par l’entité fusionnée.
iii) Proportionnalité - mesures limitant les effets d’entraînement négatifs
(139)
L’entité fusionnée assurera la liquidation d’Anglo et INBS et veillera à ce que les deux institutions quittent ainsi les marchés des dépôts et du crédit irlandais. Comme établi au considérant 105, l’entité fusionnée exercera quelques activités économiques limitées en vue de liquider le portefeuille de prêts d’Anglo et INBS. La Commission note avec satisfaction que l’Irlande a pris les engagements nécessaires pour garantir que les activités économiques exercées par l’entité fusionnée seront limitées au minimum. Les prêts accordés par l’entité fusionnée le seront dans le contexte exclusif de la gestion du portefeuille de prêts d’Anglo et INBS (restructuration des prêts, préservation de la valeur du nantissement) et seront soumis à des restrictions strictes. L’entité fusionnée ne collectera aucun dépôt ni ne se livrera à de nouvelles activités. En conséquence, la distorsion de concurrence causée par l’aide massive à Anglo, INBS et l’entité fusionnée sera limitée.
(140)
Il y a lieu de conclure que: i) la recapitalisation de l’entité fusionnée en cas de crise et les garanties sont adéquates pour assurer la liquidation d’Anglo et INBS; ii) Anglo et INBS quitteront les marchés des dépôts et du crédit irlandais; iii) le fait que l’investissement dans Anglo, INBS et l’entité fusionnée n’apporte aucune rémunération ou retour positif est justifié au vu des circonstances; et iv) il y a suffisamment de mesures en vue de limiter les effets d’entraînement négatifs pour les autres concurrents.
6.3.4. Application de la communication sur la restructuration
(141)
La communication sur la restructuration définit les règles en matière d’aide d’État applicable à la restructuration des établissements financiers dans le contexte de la crise financière actuelle. Selon la communication sur la restructuration, pour être compatible avec l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité, la restructuration d’un établissement financier dans le contexte de la crise financière actuelle doit:
i)
rétablir la viabilité de la banque, ou mener à la liquidation en bonne et due forme de la banque;
ii)
prévoir une contribution propre suffisante du bénéficiaire (partage des charges);
iii)
contenir des mesures suffisantes en vue de limiter la distorsion de concurrence.
6.3.4.1. Résolution ordonnée de l’entité fusionnée
(142)
Le plan de restructuration conjoint a pour but la résolution ordonnée d’Anglo et d’INBS par l’entité fusionnée. En conséquence, il n’est pas nécessaire d’évaluer la viabilité de l’entité fusionnée.
(143)
Le plan de restructuration conjoint présente une résolution ordonnée d’Anglo et INBS sur la base d’une aide d’État. Les portefeuilles de prêts des deux banques seront liquidés sur une période de dix ans. L’Irlande a estimé les injections de capital nécessaires dans […] afin de protéger l’entité fusionnée contre tout risque de défaut de paiement. En outre, l’entité fusionnée bénéficiera de garanties d’État en vue de poursuivre les activités nécessaires pour liquider les actifs d’Anglo et INBS.
(144)
En conséquence, les conditions en vue de procéder à liquidation ordonnée des actifs de l’entité fusionnée sont en place.
6.3.4.2. Contribution propre/partage des charges
(145)
La communication sur la restructuration indique qu’une contribution appropriée du bénéficiaire est nécessaire afin de limiter l’aide à un minimum et de limiter les distorsions de concurrence et de traiter le problème de l’aléa moral. Pour ce faire: a) tant les coûts de restructuration que le montant de l’aide devraient être limités; et b) une contribution propre significative est nécessaire.
a) Limitation des coûts de restructuration et du montant de l’aide
(146)
Selon les principes de la communication sur la restructuration, le montant de l’aide doit être limité au minimum et les banques devraient d’abord utiliser leurs propres ressources pour financer la restructuration.
(147)
L’Irlande a décidé qu’Anglo et INBS ne devraient pas poursuivre leurs activités au vu des lourdes pertes subies par les deux établissements et de l’incertitude que la poursuite de leurs activités véhiculerait sur le marché. L’État risquerait notamment de devoir constamment injecter du capital dans Anglo et INBS tant que les deux banques sont actives afin de couvrir les pertes et de garantir que les deux établissements répondent aux nouvelles obligations en matière de fonds propres fixées par le régulateur financier. En optant pour la résolution des deux banques, l’Irlande a mis un terme à la spéculation sur les marchés concernant Anglo et INBS et a clarifié le coût de l’aide d’État en leur faveur.
(148)
Cette décision de l’Irlande, combinée aux engagements décrits à la section 2.3.2, garantira que l’aide n’est pas utilisée pour développer de nouvelles activités, qui nécessiteraient des fonds propres et un financement, et contribue ainsi à limiter le montant de l’aide au minimum. L’entité fusionnée n’accordera notamment pas de nouveaux prêts et limitera ses activités à la gestion du portefeuille de prêts d’Anglo et INBS sous des restrictions strictes.
(149)
Dans le cadre de la résolution d’Anglo et INBS, l’Irlande a décidé de fusionner les deux entités afin de ne gérer qu’un seul instrument de résolution. Cette solution créera probablement des synergies en matière de gestion de la liquidation des portefeuilles de prêts, des ressources humaines et du financement. Bien que limitées, ces synergies faciliteront la liquidation des actifs. […] Dans ce cas précis, fusionner les deux entités limite le capital que l’Irlande doit injecter dans ces banques.
(150)
De manière plus générale, fusionner les deux banques simplifiera la structure de résolution et peut potentiellement réduire les coûts structurels, bien que de manière limitée.
(151)
L’Irlande pourrait aussi envisager une liquidation immédiate d’Anglo et INBS. La Commission est cependant d’avis qu’une liquidation serait plus coûteuse qu’une résolution ordonnée et nécessiterait une aide d’État plus conséquente. […].
(152)
Concernant les prêts commerciaux transférés d’Anglo à l’entité fusionnée, le plan de restructuration conjoint prévoit des dépréciations sur la valeur nominale de […] (65). Au vu des niveaux d’escompte estimés par les conseillers de marché d’Anglo en mai 2010, la vente à prix réduit de prêts non NAMA d’Anglo impliquerait des pertes considérablement plus élevées qu’une liquidation ordonnée du portefeuille de prêts ([…]) (66). Au total, les pertes qui seraient encourues en cas de liquidation immédiate d’Anglo impliqueraient des pertes plus lourdes que celles qu’engendreraient les prêts s’ils étaient liquidés sur une longue période. Il est à souligner qu’en ce qui concerne les prêts irlandais en particulier, il n’y a eu aucune transaction de l’ampleur discutée ici. Par conséquent, tous les chiffres sont des estimations basées sur le jugement d’experts et, en cas de vente rapide, il est loin d’être certain qu’un acheteur pourrait être trouvé pour ce volume d’actifs colossal, même à très bas prix.
(153)
Dans un processus de liquidation, le produit de la vente des actifs serait réparti pour rembourser les détenteurs d’obligations de premier rang, les déposants et le financement de la BCE/CBI garanti par l’État. […].
(154)
Dans le cas d’Anglo, quelque […] milliards EUR de dette non sécurisée ne sont pas couverts par la garantie d’État (67). […]. Le reste de la dette non sécurisée d’Anglo (quelque 3 milliards EUR) est garantie par l’État et les détenteurs de la dette en question seraient payés au pair par l’État. Au total, en cas de liquidation, les détenteurs d’obligations de premier rang non sécurisées contribueraient donc aux pertes à hauteur d’un montant net de maximum […] milliards. Ce montant est inférieur aux pertes supplémentaires qui résulteraient de la vente rapide des actifs d’Anglo.
(155)
En outre, en cas de liquidation, les détenteurs de dettes subordonnées devraient assumer les pertes. Cependant, étant donné que les dettes subordonnées ont été rachetées ces dernières années et que les dettes subordonnées restantes sont minimes, ces pertes ne compenseraient pas l’aide d’État supplémentaire requise pour rembourser les détenteurs d’autres dettes plus prioritaires (68).
(156)
En conclusion, une liquidation rapide du portefeuille de prêts, en supposant que cela soit possible, ce qui est loin d’être certain, cristalliserait un coût pour l’Irlande supérieur au coût qu’engendrerait la liquidation sur dix ans envisagée des actifs d’Anglo et INBS, dans le cadre de laquelle les actifs plus faciles à vendre seront vendus en premier tandis que les actifs pour lesquels il n’y a pas de marché seront conservés pendant plusieurs années.
(157)
S’agissant d’INBS, des considérations semblables à celles d’Anglo s’appliquent concernant le portefeuille de prêts commerciaux de la banque (presqu’intégralement transféré à la NAMA). La vaste majorité des éléments passifs d’INBS sont aussi garantis par l’Irlande (69).
(158)
S’agissant du portefeuille de prêts hypothécaires d’INBS, dans le plan de restructuration d’INBS, l’Irlande a indiqué que, sur la base de la qualité du portefeuille et des informations commerciales disponibles sur les transactions impliquant des actifs similaires de meilleure qualité en Irlande et au Royaume-Uni, […], il était raisonnable d’anticiper un escompte élevé sur toute transaction à court terme concernant le portefeuille de prêts hypothécaire d’INBS.
(159)
Le plan de restructuration conjoint prévoit des pertes totales sur le portefeuille de prêts hypothécaires d’INBS d’environ […], sur la base de dépréciations de […]. Si le portefeuille de prêts hypothécaires devait être vendu en 2011, […]. L’avantage d’une résolution ordonnée d’INBS pourrait être réduit si un escompte plus élevé que prévu était offert pour le portefeuille de prêts hypothécaires. Il est cependant probable que l’escompte […].
(160)
Il y a lieu de conclure que la résolution ordonnée d’Anglo et INBS, via une entité fusionnée, limite les coûts de restructuration et le montant de l’aide d’État au minimum nécessaire.
b) Contribution propre significative
(161)
Selon le principe de la contribution propre de la banque bénéficiaire dans la phase de restructuration: i) la banque bénéficiaire doit utiliser, dans la mesure du possible, ses propres ressources pour financer la restructuration, par exemple grâce à la vente d’actifs; et ii) les frais liés à la restructuration doivent aussi être assumés de manière adéquate par ceux qui ont investi dans la banque en absorbant les pertes à l’aide du capital disponible et en versant une rémunération adéquate pour les interventions de l’État. L’objectif du partage des charges est double: limiter les distorsions de concurrence et traiter le problème de l’aléa moral (70).
i) Contribution propre des établissements concernés
(162)
Dans la présente résolution d’Anglo et d’INBS, la contribution propre des deux établissements à leur restructuration est maximisée, parce que tous les actifs sont destinés à la vente et le produit est intégralement destiné à financer la résolution. Cependant, la valeur des actifs est tellement dépréciée que le produit de leur vente est dérisoire à côté du capital injecté dans les deux banques.
(163)
En outre, les deux banques ont vendu leurs portefeuilles de dépôts.
ii) Partage des charges par les actionnaires et les créanciers subordonnés
(164)
S’agissant du partage des charges, la communication sur la restructuration exige que les frais de restructuration ne soient pas seulement assumés par l’État mais aussi par les anciens investisseurs et les anciens actionnaires de la banque.
(165)
Dans le cas particulier d’Anglo, les actionnaires privés ont été entièrement «éliminés» et la banque a été entièrement nationalisée.
(166)
S’agissant d’INBS, avant la première recapitalisation par l’État, INBS était détenue par ses membres. En particulier les «membres participants» (les personnes qui possèdent un compte de dépôts auprès d’INBS) possédaient un droit sur les gains tirés des excédents d’actifs réalisés en cas de démutualisation (transformation d’INBS en banque ordinaire), de liquidation ou de dissolution. À la suite de la première recapitalisation d’INBS, l’État a pris le contrôle total d’INBS via l’émission de parts d’investissement spéciales, à la suite de laquelle les membres ont perdu tout droit sur les gains tirés des excédents des actifs réalisés au profit de l’État (par exemple, en cas de vente d’INBS). En conséquence, les droits économiques des membres participants ont été totalement «abolis».
(167)
Tant les actionnaires d’Anglo que les membres d’INBS ont ainsi contribué au maximum en abandonnant à l’État le contrôle et la propriété des établissements.
(168)
Les détenteurs de dettes subordonnées ont aussi considérablement contribué à la restructuration au moyen d’exercices de gestions du passif (ci-après «EGP»): deux pour Anglo et un pour INBS. Les deux EGP d’Anglo ont été menés en août 2009 et décembre 2010, respectivement, ont cristallisés des pertes majeures pour les obligataires, généré des bénéfices avant impôt de quelque 3,5 milliards EUR et mis un capital core tier one supplémentaire à la disposition de la banque (71). INBS a mené un EGP en 2009, lors duquel les obligataires ont échangé leurs titres à un taux d’escompte de 42 % au pair, libérant ainsi 112 millions EUR de fonds propres core tier one pour l’établissement.
(169)
Au total, l’entité fusionnée détiendra 500 millions EUR de dette subordonnée (au 31 décembre 2010), considérablement moins que la dette subordonnée détenue par Anglo et INBS au 31 décembre 2008 (respectivement 5 milliards EUR et 300 millions EUR), ce qui illustre les lourdes pertes assumées par les détenteurs d’obligations subordonnées. L’Irlande s’est en outre engagée à ce que l’entité fusionnée ne paye pas les coupons ou ne réponde pas aux demandes de remboursement des instruments de dette subordonnée ou des instruments hybrides, à moins qu’elle n’y soit légalement tenue.
(170)
Étant donné le montant extraordinairement élevé de l’aide d’État que ces deux établissement ont reçue par rapport à leur taille et le coût correspondant pour l’État, il est légitime d’évaluer si le partage des charges par les créanciers de premier rang ne pourrait pas être obtenu. Dans ce contexte, en Irlande, les détenteurs d’obligations de premier rang ont le même niveau de priorité que les détenteurs de comptes de dépôts. […]. Comme cela a déjà été dit, la liquidation des banques accroîtrait considérablement le besoin d’aide d’État et le coût pour le contribuable. À ce jour, la Commission n’a reçu aucune proposition détaillée quant à la manière d’amener les créanciers de premier rang à participer […] au partage des charges sans accroître le coût de la résolution pour l’État.
(171)
Dans l’ensemble, il y a lieu de conclure que, dans le cadre juridique actuel, la contribution propre d’Anglo et d’INBS à leur résolution ordonnée respecte les conditions définies dans la communication sur la restructuration.
6.3.4.3. Mesures en vue de limiter la distorsion de concurrence
(172)
La communication sur la restructuration dispose que les mesures en vue de limiter la distorsion doivent être fonction du montant de l’aide et de la présence de l’établissement bénéficiaire de l’aide sur les marchés après la restructuration.
(173)
Comme décrit précédemment à la section 6.2.5, le montant reçu par Anglo, INBS et leur successeur, l’entité fusionnée, est extraordinairement important tant en termes absolus qu’en comparaison avec la taille et les APR des établissements. Il reflète l’ampleur de la défaillance de ces établissements.
(174)
En même temps, la distorsion de concurrence est limitée, puisque les établissements quitteront presque complètement tous les marchés sur lesquels ils étaient présents. Les activités commerciales de l’entité fusionnée seront au maximum limitées par les engagements pris par l’Irlande décrits à la section 2.3.2. Elle liquidera le portefeuille de prêts d’Anglo et INBS et ne se lancera pas dans de nouvelles activités. Elle mettra aussi un terme à la collecte de dépôts (72). Tous les engagements pris par l’Irlande resteront valables et applicables jusqu’à la liquidation totale des actifs.
(175)
Les considérants suivants expliquent pourquoi ces engagements de l’Irlande garantissent que les distorsions de concurrence sont limitées au minimum.
(176)
La Commission note avec satisfaction que l’Irlande s’est engagée à ce que l’entité fusionnée ne développe pas de nouvelles activités et n’entre pas sur de nouveaux marchés. L’entité fusionnée procédera exclusivement à la liquidation du portefeuille de prêt d’Anglo et INBS et sera ensuite elle-même liquidée.
(177)
En outre, l’entité fusionnée ne sera pas autorisée à acquérir ou à prendre des participations dans d’autres entreprises, l’empêchant ainsi d’utiliser les ressources de l’État pour étendre ses activités.
(178)
L’entité fusionnée n’accordera pas de prêts à de nouveaux clients et limitera ses activités de crédit à la gestion du portefeuille de prêts d’Anglo et INBS. En conséquence, l’entité fusionnée gérera activement ce portefeuille de prêts de manière à maximiser la VAN des actifs, une pratique commerciale normale pour toutes les banques en exploitation.
(179)
S’agissant du portefeuille de prêts commerciaux, la gestion active peut aussi impliquer l’octroi d’un prêt supplémentaire limité à un emprunteur afin de terminer ou d’améliorer un bien immobilier si la VAN des actifs est préservée ou accrue. Cependant, cette gestion active est limitée, en ce sens que le portefeuille de prêts commerciaux de l’entité fusionnée n’excédera pas les prévisions du plan de restructuration conjoint de plus de […] au cours d’une même année pendant la durée du plan. En outre, ce plafonnement global du développement du portefeuille de prêts commerciaux est complété par plusieurs autres plafonnements qui s’appliquent à certains emprunteurs, tel que décrit dans la section 2.3.2.
(180)
L’Irlande s’est en outre engagée à ce qu’aucun prêt hypothécaire immobilier résidentiel supplémentaire ne soit accordé dans le cadre du portefeuille de prêts hypothécaires d’INBS (à moins que la banque n’y soit contractuellement tenue). Le portefeuille de prêts hypothécaires sera géré de manière à maximiser sa VAN, et les nouveaux prêts seront strictement limités, les avances hypothécaires résidentielles supplémentaires étant plafonnées à 20 millions EUR pour la période 2011-2012, et à 5 millions EUR par an ensuite. Ces plafonds (moyenne annuelle de 10 millions EUR en 2011 et 2012, et 5 millions EUR par an ensuite) s’élèvent à moins de 1 % de la valeur nominale du portefeuille de prêts hypothécaires de l’entité fusionnée, ce qui l’empêche d’étendre ses activités sur le marché du crédit hypothécaire.
(181)
Dans l’ensemble, le plafonnement du portefeuille de prêts et les engagements pris par l’Irlande garantiront que les portefeuilles de prêts d’Anglo et d’INBS sont gérés avec prudence en vue de maximiser leur rendement et d’empêcher l’entité fusionnée de se lancer dans de nouvelles activités de crédit avec de nouveaux clients ou des clients existants. Les activités commerciales de l’entité fusionnée seront donc limitées au minimum nécessaire, et les engagements pris par l’Irlande garantiront que les activités de l’entité fusionnée ne suscitent pas d’inquiétudes significatives quant à la distorsion de concurrence.
(182)
Conformément au programme d’aide, la vente de quelque 12,2 milliards EUR de dépôts d’Anglo et INBS et de quelque 15,9 milliards EUR d’obligations NAMA des deux entités s’est achevée le 24 février 2011 (voir section 2.3.1.1).
(183)
L’entité fusionnée a cependant conservé jusqu’à 1 milliard EUR de dépôts à la date du transfert des dépôts.
(184)
Certains de ces dépôts d’entreprises servent notamment de garantie pour des prêts octroyés à plusieurs entreprises (comptes de passage). La détention de ces dépôts fait partie des dispositions contractuelles en matière de crédit entre les établissements et certains de leurs clients et fait par conséquent partie de la liquidation ordonnée des portefeuilles de prêts d’Anglo et INBS. Cependant, les activités de l’entité fusionnée seront limitées, puisqu’elle ne collectera pas de dépôts de nouveaux clients et les dépôts qu’elle continuera à détenir seront progressivement remboursés.
(185)
L’entité fusionnée diminuera les dépôts restants dans l’entité fusionnée environ au taux auquel leurs actifs liés ou connectés sont liquidés (ou, en l’absence d’actifs liés ou connectés, environ au taux auquel le portefeuille de prêts net global est liquidé). En outre, l’Irlande s’est engagée à ce que le portefeuille de dépôts de l’entité fusionnée n’excède jamais les prévisions du plan de restructuration conjoint de plus de 200 millions EUR.
(186)
Pour conclure, les activités commerciales de l’entité fusionnée sur le marché des dépôts sont considérablement réduites et limitées au strict minimum nécessaire pour procéder à la liquidation ordonnée des portefeuilles de prêts d’Anglo et INBS. Les engagements pris par l’Irlande garantiront donc que les activités de dépôts de l’entité fusionnée n’entraînent pas de distorsion de concurrence significative sur le marché des dépôts irlandais.
(187)
Il y a lieu de conclure que les montants extraordinairement importants de l’aide d’État n’entraînent pas de distorsion de concurrence exagérée puisqu’ils sont compensés par une réduction tout aussi importante de la présence sur le marché. Les mesures en vue de limiter la distorsion de concurrence répondent aux exigences de la communication sur la restructuration puisque l’entité fusionnée ne se lancera pas dans de nouvelles activités et mettra un terme à la collecte de dépôts, tandis que ses activités de crédit seront limitées à la gestion normale et à la liquidation du portefeuille de prêts d’Anglo et d’INBS. L’entité fusionnée finira par disparaître totalement des marchés du crédit et des dépôts irlandais et ne faussera donc plus la concurrence. En outre, l’entité fusionnée appliquera une interdiction sur les acquisitions.
6.3.4.4. Suivi
(188)
Le point 46 de la communication sur la restructuration indique que pour s’assurer de la bonne mise en œuvre du plan de restructuration, des rapports périodiques détaillés des États membres sont nécessaires. En conséquence, l’Irlande devrait présenter de tels rapports à la Commission tous les six mois, à compter de la date de notification de la présente décision.
(189)
Dans le cas de la restructuration d’Anglo et INBS, un mandataire chargé du suivi sera aussi nommé pour une période de trois ans afin de contrôler le respect des engagements pris par l’Irlande. Il sera chargé de contrôler tous les engagements (voir annexe II). Il vérifiera notamment régulièrement si l’entité fusionnée gère les portefeuilles de prêts d’Anglo et INBS conformément aux termes des engagements et veillera à ce que la gestion des portefeuilles de prêts d’Anglo et INBS n’entraîne pas de distorsion de concurrence sur le marché.
6.3.4.5. Conclusion
(190)
Il y a lieu de conclure que le plan de restructuration conjoint d’Anglo et INBS répond aux exigences de la communication sur la restructuration. Le plan prévoit une liquidation ordonnée des actifs d’Anglo et INBS. La contribution propre des banques est suffisante, tandis que le partage des charges est substantiel et que l’aide d’État est limitée au minimum. Les mesures en vue de limiter la distorsion de concurrence sont appropriées et, enfin, un suivi adéquat sera mis en œuvre.
7. CONCLUSION
(191)
Les mesures a) à v) des considérants 66 à 69 et répertoriées dans le tableau 1 sont considérées comme une aide à la restructuration. Concernant les mesures d’aide couvertes par la décision d’ouverture du 31 mars 2010, la Commission estime, en vertu de l’article 7, paragraphe 3, du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d’application de l’article 93 du traité CE (73), que ces mesures sont compatibles avec le marché intérieur conformément à l’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE. S’agissant des autres mesures couvertes par la présente décision, la Commission, en vertu de l’article 4, paragraphe 3, du règlement (CE) no 659/1999, ne soulève aucune objection à ces mesures, qui sont compatibles avec le marché intérieur conformément à l’article 107, paragraphe 3, point b).
A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
L’aide suivante, que l’Irlande a mis en œuvre en faveur d’Anglo Irish Bank et d’Irish Nationwide Building Society ou qu’elle a l’intention de mettre en œuvre en faveur de l’entité fusionnée de ces deux banques, est compatible avec le marché intérieur, à la lumière des engagements pris par l’Irlande et décrits à l’annexe I:
a)
[…] recapitalisations d’Anglo Irish Bank à hauteur de 29,44 milliards EUR;
b)
recapitalisations d’Irish Nationwide Building Society à hauteur de 5,4 milliards EUR;
c)
garanties d’État en faveur d’Anglo Irish Bank, notamment le plan de garantie pour les établissements de crédit (CIFS), le plan de garantie des engagements éligibles (ELG), la facilité de trésorerie d’urgence (ELA) et les garanties sur les éléments passifs à court terme et les éléments passifs hors bilan;
d)
garanties d’État en faveur d’Irish Nationwide Building Society, notamment le CIFS, l’ELG, l’ELA et les garanties sur les éléments passifs à court terme;
e)
mesure de sauvetage des actifs en faveur d’Anglo Irish Bank, à savoir le transfert de prêts éligibles à la société nationale de gestion des actifs (NAMA) pour un montant de 35 milliards EUR;
f)
mesure de sauvetage des actifs en faveur d’Irish Nationwide Building Society, à savoir le transfert de prêts éligibles à la NAMA pour un montant de 8,9 milliards EUR;
g)
[…] recapitalisation de l’entité fusionnée à hauteur de 3,3 milliards EUR en cas de crise;
h)
garanties prévues en faveur de l’entité fusionnée sur son financement de gros, ses dépôts et ses éléments passifs hors bilan.
Article 2
L’Irlande informera la Commission, dans les deux mois à compter de la notification de la présente décision, des mesures prises pour s’y conformer. En outre, l’Irlande présentera, à compter de la date de notification de la présente décision, des rapports semestriels détaillés sur les mesures prises pour s’y conformer.
Article 3
L’Irlande est destinataire de la présente décision.
Fait à Bruxelles, le 29 juin 2011.