NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2011
ze dne 10. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. května 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (dále jen „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce v Thajsku, zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to žadateli, ostatním známým výrobcům v Unii, známému vyvážejícímu výrobci v Thajsku, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Odpovědi na dotazníky a jiná podání byla obdržena od jednoho vyvážejícího výrobce v Thajsku, žádajícího výrobce v Unii, pěti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení (včetně jednoho dovozce, který má rovněž výrobu v Unii), a jednoho uživatele.
(6)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
b)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
c)
společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Thajsku
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
d)
dovozci v Unii
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie
-
Rendol enterprises, Reilingen, Německo
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie (rovněž výrobce v Unii)
-
Winter Company Spain S.A., Španělsko.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(8)
Dotčeným výrobkem jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka, které se mohou otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače, pocházející z Thajska (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „MKP“), v současnosti kódu KN ex 8305 10 00. Toto šetření se netýká pákových mechanismů, které spadají do téhož kódu KN.
(9)
MKP se používají k zakládání různých druhů dokumentů nebo papírů. Používají je mimo jiné výrobci kroužkových pořadačů, technických příruček, fotoalb a filatelistických alb, katalogů a brožur.
(10)
Během období šetření se v Evropské unii prodával velký počet různých modelů MKP. Tyto modely se lišily ve velikosti, tvaru a počtu kroužků, velikosti základní desky a v systému otevírání kroužků (otevření zatáhnutím nebo otevírací západkou). Vzhledem ke skutečnosti, že všechny modely MKP mají stejné fyzické a technické vlastnosti a že se modely MKP mohou v rámci určitých řad navzájem nahrazovat, Komise konstatovala, že pro účely tohoto řízení představují všechny MKP jediný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
3.1 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 2.1 výše) v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 požadované v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Po přezkoumání poskytnutých informací bylo vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
(14)
Na dotazník pro vyvážející výrobce odpověděla jedna společnost v Thajsku. Na dotazník odpověděla rovněž jedna společnost podílející se na prodeji dotčeného výrobku se sídlem v Hongkongu, která je ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem. Na základě údajů Eurostatu o dovozu připadal na vyvážejícího výrobce (spolu s jeho společností ve spojení) veškerý thajský vývoz do Unie.
4.1 Běžná hodnota
(15)
Šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech, jako je zjevná spotřeba kovového niklu a zjevná spotřeba ostatních surovin. Ostatní nahlášené údaje o výrobních nákladech a výrobní kapacitě nebyly mimoto konzistentní a nebylo je možno srovnat. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že existuje společnost ve spojení se sídlem v Čínské lidové republice, která se v rozporu s původním tvrzením vyvážejícího výrobce podílela na prodeji a správě dotčeného výrobku. Nahlášené náklady nezahrnovaly příslušné náklady této společnosti ve spojení, a proto se nepovažovaly za úplné.
(16)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že poskytnuté údaje o nákladech nepředstavují dostatečně přesný základ pro stanovení běžné hodnoty. Zvažovalo se proto, že zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení přinejmenším částečně vycházet z dostupných údajů.
(17)
Společnost byla o tom okamžitě zpravena a podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení jí byla dána možnost podat dodatečné vysvětlení. Vysvětlení podaná společností však nebyla uspokojivá, jelikož neobjasňovala zjištěné nesrovnalosti. Společnost nemohla rovněž vyvrátit důkazy prokazující, že poskytla neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Společnost mimoto neposkytla základní informace o výše uvedené společnosti ve spojení usazené v Čínské lidové republice, která se podílí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
(18)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzovalo, že by v souladu s článkem 18 základního nařízení měla být běžná hodnota pro vyvážejícího výrobce předběžně stanovena na základě dostupných údajů.
(19)
Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivější údaje, byla běžná hodnota předběžně vypočítána na základě informací týkajících se výrobních nákladů v Thajsku, jak byly uvedeny v podnětu. Podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení byly tyto informace zkontrolovány porovnáním s ověřenými informacemi získanými v průběhu šetření, včetně údajů týkajících se mzdových nákladů a nákladů na energii v Thajsku. Považovalo-li se to za vhodné, byly informace uvedené v podnětu opraveny podle ověřených údajů získaných v průběhu šetření.
(20)
K výše stanoveným výrobním nákladům byla připočítána přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady (ve výši 16 %) a pro zisk (ve výši 8 %), a to na základě informací uvedených v podnětu.
4.2 Vývozní cena
(21)
Vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz do Unie prostřednictvím obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, se sídlem mimo Unii.
(22)
Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.
4.3 Srovnání
(23)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(24)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění a nákladech na úvěry, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty daného druhu výrobku s jeho váženou průměrnou vývozní cenou, jak byla stanovena výše.
(26)
Na základě výše popsané metodiky prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činilo:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
(27)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský dovoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno pro tohoto vyvážejícího výrobce, tj. 17,2 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(28)
V průběhu období šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(29)
První výrobce je žadatelem a při šetření spolupracoval. Šetřením bylo zjištěno, že žadatel představoval více než 50 % celkové výroby MKP v Unii v období šetření.
(30)
Druhý (menší) výrobce je rovněž dovozcem MKP z Thajska a proti řízení vznesl námitky. Na základě informací, které poskytla tato společnost, bylo zjištěno, že během celého období, které bylo posuzováno pro účely analýzy újmy, byl objem jeho nákupů thajských výrobků v průměru srovnatelný s objemem vlastní výroby.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) měl být druhý výrobce vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, a výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení by proto měl představovat pouze žádající výrobce. Na něj se dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(32)
Je nutno uvést, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek, načež je převzala rakouská skupina. Tyto společnosti prošly významnou restrukturalizací a stávající podnik „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ byl založen v roce 2003. Ústředí společnosti se nachází v Rakousku, zatímco výroba se uskutečňuje v Maďarsku.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie
(33)
Spotřeba byla zjištěna na základě těchto údajů:
-
ověřený celkový prodej na trhu Unie nahlášený výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem v EU,
-
ověřený celkový objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku do EU pro období uvedená v dotazníku (roky 2008, 2009 a období šetření) a pro ostatní roky údaje Eurostatu,
-
údaje Eurostatu o dovozu z ostatních třetích zemí.
(34)
Podle těchto údajů se spotřeba MKP v EU vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba (v tis. ks)
100
100
111
93
95
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(35)
V průběhu celého období šetření újmy se spotřeba snížila o 5 % (3). Je však třeba podotknout, že po nárůstu přibližně o 10 % mezi rokem 2006 a 2008 v následujícím období spotřeba poklesla o 15 %.
6.2 Dovoz z Thajska
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem dovozu
100
65
153
116
119
Podíl na trhu
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(36)
Dovoz z Thajska pro období od roku 2008 do období šetření vycházel z odpovědi spolupracujícího vyvážejícího výrobce (jediného známého thajského vývozce) na dotazník a pro ostatní roky byl založen na údajích Eurostatu. Na tomto základě bylo zjištěno, že se celkový objem dovozu MKP z Thajska mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 20 %. Úroveň dovozu však v tomto období významně kolísala a k nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz více než zdvojnásobil.
(37)
Podíl thajského dovozu na trhu sledoval celkově rostoucí tendenci a mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl o 3 procentní body. Obdobně jako objem prodeje dosáhl i podíl na trhu nejvyšší hodnoty v roce 2008 ve výši 16,5 %.
b) Dovozní cena dotčeného výrobku / cenové podbízení
2006
2007
2008
2009
OŠ
Dovozní cena
100
103
123
113
113
(38)
Dovozní ceny nejprve mezi rokem 2006 a 2008 vzrostly o více než 20 % a následně se snížily.
(39)
Navzdory celkovému zvýšení o 13 % v období šetření újmy byly thajské ceny významně nižší než ceny výrobců v Unii v průběhu období šetření. Srovnání cen odpovídajících modelů, které byly v případě potřeby náležitě upraveny, prokázalo, že v průměru byly dovozní ceny o více než 30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie v období šetření. Ze srovnání průměrné výše cen během ostatních let vyplývají pro roky 2006-2009 srovnatelné míry cenového podbízení.
(40)
Absolutní úroveň thajských dovozních cen byla rovněž soustavně nižší než cena ostatního dovozu a do značné míry nižší než cena druhého výrobce v Unii.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (4)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba
100
130
131
80
83
Výrobní kapacita
100
110
115
80
75
Využití kapacity
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V průběhu celého období se výroba snížila téměř o 20 % a výrobní kapacita o 25 %. Větší využití kapacity je nutno pokládat pouze za výsledek snížení výrobní kapacity o 25 % v témže období. To je především důsledkem propouštění (viz zaměstnanost níže).
(42)
Je však třeba uvést, že se objem výroby a kapacita až do roku 2008 nejprve zvyšovaly, načež významně klesly.
b) Zásoby
2006
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob
100
137
153
124
126
(43)
V období šetření újmy zásoby výrobního odvětví Unie celkově vzrostly o 26 %. Značnou část výroby MKP tvoří běžné výrobky a výrobní odvětví Unie musí udržovat určitou úroveň zásob, aby mohlo rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Zvýšení konečného stavu zásob nad průměrnou úroveň však naznačuje problémy při prodeji výrobků.
c) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem prodeje v EU
100
105
113
79
77
Podíly na trhu
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU se v analyzovaném období snížil o 23 %, což odpovídalo snižujícím se podílům na trhu z 29,6 % na 24,0 %, tj. pokles o více než 5 procentních bodů. Objem prodeje a podíly na trhu se ve skutečnosti zhoršovaly od roku 2008.
(45)
Výše popsaný vývoj celkově ukazuje, že mezi rokem 2006 a obdobím šetření výrobní odvětví Unie nezaznamenalo žádný růst.
d) Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodejní ceny
100
99
99
110
107
(46)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla až do roku 2008 poměrně stálá. Poté v roce 2009 vzrostla o 10 % a v období šetření se snížila o 3 procentní body. Tento růst cen je výsledkem kombinace dvou činitelů: změna sortimentní skladby kvůli klesajícímu objemu prodeje standardizovanějších (a levnějších) výrobků a snahy výrobního odvětví Unie nahradit ztráty, k nimž došlo v roce 2008. Tato snaha však nebyla úspěšná, jelikož výrobní odvětví Unie v následujícím období i nadále působilo se ztrátou (viz níže).
e) Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zisk a ztráta jako % obratu
100
9
135
167
146
Peněžní tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Návratnost čistých aktiv
100
87
104
146
176
(47)
Výrobní odvětví Unie bylo během celého období šetření újmy ztrátové a výše uvedený trend ukazuje celkový růst výše ztrát. Ačkoliv se situace v roce 2007 mírně zlepšila (bylo téměř dosaženo bodu rovnováhy), od roku 2008 se zhoršovala. Ačkoliv pokles peněžního toku mohl být nějakým způsobem omezen, od roku 2007 byl rovněž záporný. Návratnost čistých aktiv byla během celého období taktéž záporná a mezi rokem 2006 a obdobím šetření se trvale snižovala.
f) Investice a schopnost získat kapitál
2006
2007
2008
2009
OŠ
Investice
100
45
50
17
26
(48)
Investice vykazovaly prudce klesající tendenci, tj. v průběhu celého období šetření újmy se snížily o 75 %.
(49)
Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k slabé finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že byla vážně dotčena jeho schopnost získat kapitál z nezávislých zdrojů.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost
100
111
118
99
87
Produktivita
100
117
111
81
95
Mzdy
100
106
113
92
71
(50)
V průběhu celého období se zaměstnanost (v přepočtu na plný úvazek) snížila o 13 % a k nejvýznamnějšímu poklesu došlo po roce 2008, kdy zaměstnanost dosáhla nejvyšší hodnoty. Mzdy většinou vykazovaly stejnou tendenci.
(51)
Produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, obecně vykazovala stejnou tendenci jako zaměstnanost, v průběhu období šetření však mohl být pokles omezenější.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(52)
Na základě nejlepších dostupných údajů byla šetřením zjištěna existence dumpingu v období šetření ve výši 17,2 %, což představuje významnou úroveň.
i) Překonání účinků minulého dumpingu
(53)
Výrobní odvětví Unie bylo účinky dumpingového dovozu poškozováno řadu let. Až do roku 2008 mohlo mít sice prospěch z poměrně účinných opatření, poté se však situace znovu zhoršila. To je blíže objasněno v oddíle týkajícím se zájmu Unie.
6.4 Závěr
(54)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření jednoznačně zhoršila. To se vyznačovalo zejména významným snížením výroby (- 17 %) a objemu prodeje (- 13 %), které vedlo rovněž k snížení podílu na trhu z 29,6 % na 24 %. Dotčena byla taktéž finanční situace výrobního odvětví Unie. Výše ztrát, které společnosti skutečně vznikly, a peněžní tok i návratnost čistých aktiv vykazovaly stejný negativní trend. Snaha výrobního odvětví Unie o omezení výše ztrát zvýšením cen v roce 2009 nebyla úspěšná, a situace se dokonce ještě zhoršila.
(55)
Investice byly proto omezeny na minimální úroveň a společnost neměla jinou možnost, než propustit značný počet pracovníků, aby se se situací vypořádala.
(56)
Je však třeba zmínit, že během celého období šetření újmy se situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2006 a 2008 poněkud zlepšila. V tomto období vykazovaly výroba, objem prodeje a zaměstnanost rostoucí tendenci. Tyto ukazatele se však od roku 2009 významně snižovaly. Ukazatele ziskovosti zůstaly na druhou stranu během celého období záporné, ačkoliv se v roce 2007 ziskovost přiblížila k bodu rovnováhy.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Účinky dumpingového dovozu
(59)
Je nutno podotknout, že se trh Unie vyznačuje poměrně malým počtem zdrojů dodávek (dva v Unii, jeden v Indii, jeden v Thajsku a určité dodávky z Číny), a že trh je tudíž poměrně transparentní, pokud jde o ceny, a to prostřednictvím cenových nabídek. Značná část poptávky v EU se mimoto týká běžných druhů MKP, u nichž je cena při nákupu výrobku zdaleka nejdůležitějším činitelem.
(60)
V této souvislosti šetření prokázalo, že se objem dovozu MKP z Thajska během období šetření újmy zvýšil téměř o 20 % a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 15 %. V témže období přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje. Dále bylo zjištěno, že v průběhu období šetření byly ceny MKP z Thajska o více než 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což je u tohoto druhu výrobku velmi významné.
(61)
Kombinace značného objemu dovozu a nízké úrovně cen vedla k významnému cenovému tlaku na trhu Unie. Pokud by neexistoval dumping, byly by thajské ceny (přinejmenším v období šetření) téměř o 20 % vyšší, než byla jejich skutečná úroveň, a to mohlo znamenat celkově vyšší cenu na trhu Unie.
(62)
Vzhledem k objemu a úrovni cen dumpingového dovozu se proto usuzuje, že tento dovoz oslabil snahy výrobního odvětví Unie o opětovné dosažení zisku, či alespoň o snížení ztrát, a to zvýšením množství prodeje a/nebo cen na přiměřenější úrovně v období od roku 2009 do období šetření. Trvalý tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem z Thajska na trhu Unie měl tudíž za následek ztrátu objemu prodeje, snížení podílů na trhu, stlačení cen a následně pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(63)
Je nutno připomenout, že nedávné šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti (5) dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví byla v roce 2008 dosud velmi obtížná a výrobní odvětví bylo stále mimořádně citlivé na případný další dumpingový dovoz.
(64)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Účinky jiných činitelů
7.3.1 Snížení poptávky na trhu Unie
(65)
Poptávka na trhu Unie v roce 2008 vzrostla o 10 %, poté se však v následujícím roce významně snížila přibližně o 15 %. To je nutno posoudit v souvislosti s finanční krizí a rozhodnutím mnoha společností snížit správní náklady, včetně nákladů na kancelářské potřeby. Touto situací bylo nepříznivě ovlivněno celé odvětví kroužkových pořadačů: snížil se objem indického a thajského dovozu v absolutním vyjádření a rovněž prodej výrobního odvětví Unie.
(66)
Je však nutno zmínit, že v relativním vyjádření bylo výrobní odvětví Společenství postiženo více než ostatní účastníci, jelikož jeho podíl na trhu se mezi rokem 2008 a 2009 snížil z 30,2 % na 25,2 %. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví kroužkových pořadačů má značné fixní náklady, mělo snížení objemu prodeje nepříznivý dopad na finanční situaci žadatele. Snížení spotřeby je však nutno posoudit ve spojení s vývojem dumpingového dovozu z Thajska. Thajský dovoz měl ve skutečnosti významný podíl na trhu, který představoval téměř trojnásobek množství odpovídajícího poklesu spotřeby.
(67)
Z tohoto hlediska lze vyvodit závěr, že snížení spotřeby, které bylo způsobeno hospodářskou krizí, mohlo přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokud však existoval takovýto dopad, byl jistě značně posílen dovozem, jehož se týká toto šetření.
7.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(68)
MKP vyrábí a vyváží rovněž Indie a Čína. Tento dovoz se vyvíjel takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Indie
Objem dovozu
100
93
102
88
91
Podíly na trhu
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Průměrná cena
100
99
118
116
113
Čína
Objem dovozu
100
91
153
150
151
Podíly na trhu
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Průměrná cena
100
98
90
85
86
Zdroj: Eurostat.
(69)
V Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce MKP a jeho objem dovozu se v období šetření újmy snížil téměř o 10 %. Na Indii však připadá významná část trhu Unie, jelikož její průměrný podíl na trhu v období šetření újmy činil 45 %. Ceny indického dovozu se mimoto celkově zvýšily o 13 % na úroveň mírně vyšší, než jsou thajské ceny. Vzhledem k převládajícímu postavení Indie na trhu Unie a její konkurenční dovozní ceně je Indie pro výrobní odvětví Unie významným konkurentem. Při posouzení výše popsané tendence, tj. snižujícího se objemu při rostoucích cenách, neexistuje žádný náznak, že by Indie přispěla k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Je třeba rovněž uvést, že určitá část indického dovozu, tj. přibližně jedna třetina, byla přímo pořízena a prodána na trhu Unie distributorem, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(70)
Na čínský dovoz se od roku 2004 vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 51,2 % do 78,8 %. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření objem čínského dovozu vzrostl přibližně o 50 %, tj. jeho podíl na trhu se zvýšil o 2 procentní body z 3,5 % na 5,5 %. I když v průběhu celého období šetření újmy vykazovaly ceny čínského dovozu klesající tendenci, jejich celková úroveň zůstala nad thajskými cenami, a to i bez přihlédnutí k uloženým antidumpingovým clům. Vyvozuje se tudíž závěr, že tento dovoz nepřispěl k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření.
(71)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl (přinejmenším nikoli více než okrajově) k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(72)
Jako jeden ze známých činitelů, který by vedle dumpingového dovozu mohl současně způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, byla přezkoumána rovněž vývozní výkonnost.
(73)
Vývoz výrobního odvětví Unie představoval v průměru přibližně 5 % jeho celkového prodeje MKP v období šetření újmy a byl poměrně stálý. Vyvozuje se tudíž předběžný závěr, že tento vývoz nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.
7.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(74)
Výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z Thajska způsoboval vzhledem ke svému objemu a úrovni cen v období šetření výrobnímu odvětví Unie újmu. Dovoz v absolutním vyjádření se skutečně zvýšil, bylo zjištěno, že je dumpingový, a výše cen tohoto dovozu byla podstatně nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie za stejné druhy výrobku. Na tomto trhu, který je citlivý na cenu, na němž je počet dodavatelů poměrně omezený a trh je dosti transparentní, měla míra cenového podbízení vyšší než 30 % rozhodně značný dopad na tržní ceny.
(75)
Při zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že určitou úlohu mohlo hrát snížení poptávky. Navzdory negativnímu dopadu snižující se poptávky na trhu Unie se vyvozuje předběžný závěr, že tento činitel jako takový nenarušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z Thajska a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokles poptávky je nutno posoudit ve spojení s účinky dumpingového dovozu, který ve skutečnosti zhoršil nepříznivý dopad finanční krize.
(76)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(77)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
(78)
Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu opatření měly všechny zúčastněné strany podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení možnost předložit svá stanoviska. Na dotazník odpověděl žádající výrobce v Unii a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Určité informace poskytl druhý výrobce v Unii, který je rovněž dovozcem, a odpověď na dotazník zaslal jeden uživatel.
8.2 Popis trhu Unie
(79)
Pro lepší pochopení různých dotyčných zájmů se považuje za důležité popsat nejprve hlavní vlastnosti trhu.
(80)
Antidumpingová opatření byla uložena poprvé v roce 1997, a to na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Číny (6). Původní sazba cla se o tři roky později na základě prozatímního přezkumu zvýšila. Tato opatření byla nedávno podruhé prodloužena na základě přezkumu před pozbytím platnosti, při němž bylo zjištěno, že v opačném případě by došlo k obnovení dumpingového dovozu působícího újmu (7).
(81)
V řadě šetření bylo zjištěno, že opatření uložená vůči Číně jsou obcházena, tato opatření byla proto v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laoskou lidově demokratickou republiku a oblast působnosti opatření musela být rozšířena na mírně pozměněné MKP (8). Závěrem je nutno zmínit, že se dovozu MKP z Thajska týkala dvě různá šetření zaměřená proti obcházení opatření, a to v roce 2004 a 2008, a nové antidumpingové šetření v roce 2008. Ačkoliv tato šetření neměla za následek žádná opatření, v tomto šetření bylo jednoznačně zjištěno, že thajský vývozce poskytl ve své odpovědi na dotazník nepravdivé informace.
(82)
Je nutno podotknout, že MKP jsou na trh Unie dováženy distributory, obchodními zástupci či přímo uživateli, tj. společnostmi, které vyrábějí pořadače.
(83)
Je třeba rovněž připomenout, že počet výrobců MKP zásobujících trh Unie je poměrně omezený. Ve skutečnosti existuje kromě dvou výrobců v EU pouze jeden známý výrobce v Thajsku, jeden v Indii a nějací výrobci v Číně, na kterou se vztahují antidumpingová opatření, jak bylo objasněno výše. Vyvážející výrobce v Thajsku i v Indii je ve vlastnictví společností se sídlem v Hongkongu, a to Wah Hing Stationery, což je obchodník s MKP, který má výrobní závod v Číně, a World Wide Stationery, která uzavřela smlouvu o dodávkách se společností Bensons, distributorem, jehož vlastní výrobní odvětví Unie.
8.3 Výrobní odvětví Unie
(84)
Připomíná se, že se výrobní odvětví Unie již před několika lety potýkalo s vážnými hospodářskými problémy, mimo jiné kvůli nekalým dovozním praktikám, a muselo provést restrukturalizaci, aby byla zajištěna jeho další existence, jak je vysvětleno níže.
(85)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU pro MKP přítomny po dlouhou dobu, jejich hospodářská situace se však natolik zhoršila, že obě společnosti musely vyhlásit úpadek. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila úpadek v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, zatímco společnost Koloman Hander se dostala do platební neschopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jež je v tomto případě žadatelem.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe soutěžit na světové úrovni, zejména však na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU. Tato restrukturalizace zahrnovala převzetí společnosti Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a USA.
(87)
Snahy výrobního odvětví o zlepšení jeho situace však byly oslabeny vzhledem ke skutečnosti, že pozitivní účinky opatření proti nekalému dovozu byly zmírněny v důsledku jejich vstřebávání a obcházení, jak bylo objasněno výše. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšování, zejména do roku 2008, nejistá, jak bylo vyvozeno v šetření vedoucím k prodloužení antidumpingových opatření vůči Číně.
(88)
Toto šetření dospělo k závěru, že v posledních letech byla výrobnímu odvětví Unie opět způsobována podstatná újma a že tato újma byla zapříčiněna dumpingovým dovozem pocházejícím z Thajska.
(89)
Svým restrukturalizačním úsilím výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným odvětvím, které je i nadále schopno zásobovat významnou část trhu EU. Potřebuje však dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovým dovozem ze všech zdrojů, aby docílilo ustálené a zdravé situace. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaniklo téměř 60 pracovních míst a výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posledních letech značné ztráty. Bez opatření uložených proti nekalému thajskému dovozu nelze vyloučit, že žadatel bude nucen ukončit svou činnost a bude ohroženo více než 160 dalších pracovních míst.
(90)
Vzhledem k zjištění, že dovoz z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie vynaložilo veškeré nezbytné restrukturalizační úsilí a je schopno soutěžit na trhu, na němž neexistují nekalé dovozní praktiky, se vyvozuje závěr, že uložení prozatímních opatření na dovoz MKP z Thajska je v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.4 Dovozci a obchodníci
(91)
Po zahájení šetření se přihlásilo pět dovozců, včetně druhého výrobce v Unii, a poskytlo odpověď na dotazník či jiné informace. Na tyto společnosti připadalo 75 % dovozu MKP z Thajska v průběhu období šetření.
(92)
Jeden z výše uvedených dovozců, který představuje přibližně 20 % celkového thajského dovozu, se po skončení období šetření rozhodl ukončit veškeré své činnosti související s MKP. U druhého dovozce se v průběhu celého období šetření újmy objem prodeje MKP snížil trojnásobně a v období šetření představoval pouze menší část jeho celkového obratu (přibližně 1 %). Posledně uvedený dovozce mimoto v roce 2008 přestal pořizovat výrobky z Thajska a přešel k distributorovi v EU. Vyvozuje se tudíž závěr, že by případné uložení opatření nemělo na situaci těchto dvou dovozců žádný vliv.
(93)
Další dovozce, představující méně než 10 % celkového thajského dovozu, uvedl, že pokud by byla uložena opatření proti Thajsku, neměl by k dispozici žádné jiné zdroje dodávek a byl by nucen ukončit svou činnost související s MKP. V tomto ohledu je nutno za prvé připomenout, že cílem antidumpingových opatření není vyloučit veškerý dovoz na trh Unie, nýbrž jej zachovat, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Tento dovozce by tudíž mohl i nadále dovážet z Thajska MKP, jež by však podléhaly platbě antidumpingových cel, a částečně či zcela by mohl tyto vyšší náklady přenést na své odběratele.
(94)
Uznává se však, že toho nelze dosáhnout snadno s ohledem na citlivost výrobku na ceny a hospodářskou soutěž ze strany dovozu z jiných zemí, jako je Indie. Vzhledem ke struktuře trhu Unie a omezenému počtu výrobců ve světě je skutečně pravděpodobné, že by se tento dovozce mohl při přechodu na jiné zdroje dodávek potýkat s potížemi. Je však třeba uvést, že podíl prodeje MKP této společnosti v porovnání s jejím celkovým obratem se během období šetření újmy snížil z přibližně 40 % na 25 %, a co je důležitější, šetřením bylo zjištěno, že činnost související s MKP byla v minulých letech značně ztrátová. Jinými slovy, již dnes existují pochybnosti ohledně životaschopnosti podnikání tohoto dovozce v odvětví MKP.
(95)
Čtvrtý dovozce rovněž tvrdil, že v případě uložení opatření bude nucen ukončit obchodování s MKP kvůli neexistenci jiných zdrojů dodávek. Na prodej MKP v tomto případě však připadala pouze velmi malá část celkového obratu společnosti během období šetření, kdy se dotčeným výrobkem zabývala pouze jedna osoba, a je velmi pravděpodobné, že by společnost mohla svou celkovou činnost poměrně snadno zachovat i bez obchodování s MKP, pokud by to bylo po uložení opatření nevyhnutelné.
(96)
Vyvozuje se tudíž závěr, že i v případě, že by uložení opatření skutečně mělo na situaci výše uvedených dvou dovozců nepříznivý dopad, neovlivnilo by to významně jejich celkovou ekonomickou činnost.
(97)
Situace posledního dovozce je méně zřejmá, jelikož přibližně polovinu jeho prodeje MKP tvoří thajské výrobky (tyto výrobky představují významnou část celkového dovozu MKP z Thajska do EU), zatímco druhá polovina je vyráběna v EU. I když společnost prodává především pákové mechanismy, představuje prodej MKP nikoli zanedbatelnou část celkového obratu společnosti (přibližně 15 %). Tento prodej považuje za zásadní rovněž společnost, jelikož její odběratelé často požadují, aby byli dodavatelé schopni dodávat celý sortiment výrobků.
(98)
Významná část činnosti společnosti tudíž závisí na dovozu MKP z Thajska, zejména méně propracovaných výrobků, které jsou zapotřebí k tomu, aby společnost mohla nabízet celý sortiment, což je důležitá podmínka pro udržení dostatečně vysokého počtu odběratelů. Podle společnosti by uložení opatření mohlo vést k ukončení její veškeré činnosti a k zániku přibližně 170 pracovních míst. Je však nutno uvést, že se jedná o počet pracovníků v celé společnosti a že se odhaduje, že činnost spojená s MKP představuje méně než 30 osob.
(99)
V tomto ohledu je nutno za prvé zdůraznit, že se této společnosti v posledních letech podařilo zlepšit její situaci na trhu s MKP - její celkový podíl na trhu dovážených výrobků a vlastní výroba vzrostly v období šetření újmy z 9 % na 15 %, jelikož tato společnost měla prospěch z levného dumpingového dovozu.
(100)
Za druhé lze tvrdit, že by tato společnost mohla (přinejmenším částečně) pokračovat v dovozu z Thajska, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové, či dokonce považovat opatření za příležitost k zvýšení vlastní výroby a/nebo výrobní kapacity a prodeje vlastních MKP. Společnost sama tuto možnost připustila, avšak s tím, že by se nadále musela potýkat se silnou hospodářskou soutěží ze strany indických výrobků, které však dováží mnoho společností, a nikoli obchodník, jenž je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(101)
Je zřejmé, že by společnost skutečně čelila silné hospodářské soutěži ze strany indických výrobků, které byly v období šetření v průměru jen mírně dražší než thajský dovoz (+ 6 %). Není-li však prokázáno, že je indický dovoz dumpingový, je to nutno pokládat pouze za výsledek spravedlivé hospodářské soutěže.
(102)
Nepříznivý dopad opatření vůči Thajsku by mohl být nicméně poněkud omezen, pokud by bylo možno dosáhnout určité rovnováhy mezi zvýšením vlastní výroby a zachováním určité úrovně dovozu, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové. Připomíná se rovněž, že 75 % obratu společnosti tvoří prodej jiných výrobků.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad pouze na situaci posledního dovozce, tj. druhého výrobce v Unii, tento však měl v minulosti do značné míry prospěch z levného a dumpingového dovozu z Thajska a nepříznivý dopad by v zásadě vyplýval z hospodářské soutěže s dovozem z Indie, který nelze považovat za nekalou hospodářskou soutěž.
8.5 Uživatelé
(104)
Na dotazník odpověděl jeden uživatel, který uvedl, že přibližně tři čtvrtiny jeho nákupů MKP tvoří dovoz z jiných zemí než z Thajska a zbytek je víceméně rovnoměrně rozložen mezi výrobní odvětví Unie a Thajsko.
(105)
Tento uživatel uvedl, že by v případě uložení opatření byly zdroje dodávek omezené a vznikla by monopolní situace. To se zakládá na tvrzení, že by se výrobní odvětví Unie a obchodní společnost Bensons, dovozce indických výrobků, která je s ním ve spojení, staly bezmála jediným zdrojem dodávek na trhu Unie. Někteří dovozci předložili stejná tvrzení.
(106)
V této souvislosti je nutno za prvé podotknout, že skutečnost, že počet dodavatelů na trhu Unie je omezený, není jako taková důvodem pro neuložení antidumpingových opatření s cílem odstranit nekalé obchodní praktiky. Ve skutečnosti se má za to, že v případě neuložení opatření by výrobní odvětví Unie pravděpodobně zaniklo a tento výrobce dosud představuje 25 % prodeje na trhu EU a může v EU dodávat specializované i běžné výrobky. Je tudíž rovněž v zájmu uživatelů, aby toto výrobní odvětví i nadále působilo na trhu.
(107)
Za druhé, navzdory uložení opatření není vyloučeno, že dovoz z Thajska (ačkoliv by se jeho objem mohl snížit) bude nadále přítomen na trhu Unie. Podobně (jak bylo objasněno výše) bude druhý výrobce v Unii pravděpodobně schopen zachovat či dokonce rozšířit svou činnost související s MKP.
(108)
Mimoto bude pokračovat dovoz z Indie a uživatelé, včetně jediného spolupracujícího uživatele, budou moci pořizovat MKP z této země. I když obchodník, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, má smlouvu o dodávkách s indickými výrobci, neznamená to, že se jedná o výhradního dovozce/distributora indických výrobků. Naopak. Indické MKP distribuují na trhu Unie rovněž jiné společnosti a uživatelé mohou pořizovat MKP přímo z Indie. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že s přibližně dvěma třetinami indického vývozu do EU obchodují či jej pořizují jiné společnosti než společnost Bensons, tj. obchodník ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z Thajska nebude mít pravděpodobně celkově značný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz MKP pocházejících z Thajska. Ačkoliv uložení opatření může mít nepříznivé důsledky pro situaci druhého výrobce v Unii (viz výše oddíl týkající se dovozců), který měl v minulosti prospěch z dumpingového dovozu, usuzuje se, že tyto nepříznivé důsledky nepřevažují nad nutností odstranit nepříznivý dopad nekalého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(112)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(113)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se usuzovalo, že by ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu bylo možno považovat za vhodné minimum, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Tento procentní podíl byl použit v předchozím řízení týkajícím se téhož výrobku a nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že se v tomto ohledu situace změnila a že tato úroveň není v daném případě přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobce v Unii vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu.
(114)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce v Thajsku u daného druhu výrobku s cenou tohoto druhu výrobku prodávaného na trhu Unie výrobci v Unii během období šetření, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů. Výsledné rozpětí újmy bylo vyšší než dumpingové rozpětí.
9.2 Prozatímní opatření
(115)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející Thajska měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(116)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro Thajsko, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
Všechny ostatní společnosti
17,2 %
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(117)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 17,2 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. února 2011.
RÈGLEMENT (UE) No 118/2011 DE LA COMMISSION
du 10 février 2011
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux originaires de Thaïlande
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après «le règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Le 20 mai 2010, la Commission européenne (ci-après «la Commission») a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après «l’avis d’ouverture»), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations, dans l’Union, de certains mécanismes pour reliure à anneaux originaires de Thaïlande (ci-après «le pays concerné»).
(2)
La procédure antidumping a été ouverte à la suite d’une plainte déposée, le 6 avril 2010, par Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (ci-après «le plaignant») au nom de producteurs représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 50 %, de la production totale de certains mécanismes pour reliure à anneaux réalisée dans l’Union. La plainte contenait des éléments attestant à première vue l’existence du dumping dont faisait l’objet ledit produit et du préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure.
1.2. Parties concernées par la procédure
(3)
La Commission a officiellement informé de l’ouverture de la procédure le plaignant, les autres producteurs connus de l’Union, les producteurs-exportateurs connus de Thaïlande, les représentants du pays concerné, les importateurs connus et les utilisateurs connus. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(4)
La Commission a adressé des questionnaires à toutes les parties notoirement concernées ainsi qu’à toutes les autres parties qui en ont fait la demande dans les délais fixés dans l’avis d’ouverture, à savoir le plaignant, les autres producteurs connus de l’Union, les producteurs-exportateurs connus de Thaïlande, les représentants du pays concerné, les importateurs connus et les utilisateurs connus. Toutes les parties qui en ont fait la demande dans le délai fixé à cet effet et ont indiqué qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(5)
Un producteur-exportateur établi en Thaïlande, le producteur plaignant de l’Union, cinq importateurs et négociants indépendants (dont un également producteur de l’Union) et un utilisateur ont répondu aux questionnaires et ont transmis des observations.
(6)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations qu’elle a jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
producteur de l’Union:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vienne, Autriche;
b)
producteur-exportateur en Thaïlande:
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thaïlande;
c)
sociétés liées au producteur-exportateur en Thaïlande:
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong;
d)
importateurs de l’Union:
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italie,
-
Rendol enterprises, Reilingen, Allemagne,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italie (également producteur de l’Union),
-
Winter Company Spain SA, Espagne.
1.3. Période d’enquête et période considérée
(7)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période du 1er avril 2009 au 31 mars 2010 (ci-après «la période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2006 à la fin de la période d’enquête (ci-après «la période d’examen du préjudice»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(8)
Les produits concernés sont les mécanismes pour reliure à anneaux qui sont composés d’au moins deux plaques ou fils en acier comportant au moins quatre demi-anneaux en fil d’acier, le tout étant maintenu par une plaque de recouvrement en acier, et qui s’ouvrent en tirant sur les demi-anneaux ou à l’aide d’un petit dispositif en acier fixé sur le mécanisme, originaires de Thaïlande (ci-après «le produit concerné» ou «les MRA») et relevant actuellement du code NC ex 8305 10 00. Les classeurs à levier relevant du même code NC ne sont pas inclus dans le champ d’application de la présente enquête.
(9)
Les mécanismes pour reliure à anneaux servent au classement de différents types de documents. Ils sont utilisés, notamment, par les fabricants de classeurs à anneaux, de manuels techniques, d’albums pour photos et timbres, de catalogues et de brochures.
(10)
De nombreux modèles différents de mécanismes pour reliure à anneaux ont été vendus dans l’Union européenne au cours de la période d’enquête. Ces modèles varient selon la dimension, la forme et le nombre des anneaux, la dimension de la plaque de soutien et le système d’ouverture des anneaux (par traction sur les anneaux ou à l’aide d’un dispositif d’ouverture). Étant donné qu’ils présentent tous les mêmes caractéristiques physiques et techniques et qu’ils sont interchangeables dans certaines gammes, la Commission a établi que tous les mécanismes pour reliure à anneaux constituaient un seul et même produit aux fins de la présente procédure.
2.2. Produit similaire
(11)
Il a été constaté que le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de la Thaïlande, ainsi que le produit fabriqué et vendu dans l’Union par les producteurs de l’Union présentaient les mêmes caractéristiques physiques et techniques de base et étaient destinés aux mêmes utilisations de base. En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. ÉCHANTILLONNAGE
3.1. Échantillonnage des importateurs indépendants
(12)
Compte tenu du nombre apparemment élevé d’importateurs indépendants, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les importateurs indépendants connus ont été invités à se faire connaître auprès de la Commission et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités en relation avec le produit concerné (tel qu’il est défini à la section 2.1 ci-dessus) au cours de la période du 1er avril 2009 au 31 mars 2010.
(13)
Après examen des informations communiquées et compte tenu du faible nombre d’importateurs ayant manifesté leur intention de coopérer, il a été jugé inutile de procéder par échantillonnage.
4. DUMPING
(14)
Une société en Thaïlande a répondu au questionnaire à l’intention des producteurs-exportateurs. Une société intervenant dans la vente du produit concerné et établie à Hong Kong, liée à ce producteur-exportateur, a également répondu au questionnaire. Sur la base des données d’importation communiquées par Eurostat, ce producteur-exportateur (avec sa société liée) représentait l’ensemble des exportations thaïlandaises vers l’Union.
4.1. Valeur normale
(15)
L’enquête a montré que ce producteur-exportateur avait fourni des informations incomplètes et inexactes concernant des éléments significatifs de son coût de fabrication, tels que la consommation apparente de nickel et la consommation apparente d’autres matières premières. En outre, d’autres données déclarées relativement aux coûts et aux capacités de production étaient contradictoires et n’ont pu être rapprochées. Enfin, l’enquête a révélé que, contrairement aux déclarations initiales du producteur-exportateur, une société liée établie en République populaire de Chine intervenait dans la vente et la gestion du produit concerné. Les coûts déclarés n’incluaient pas les coûts supportés par cette société liée et ont donc été jugés incomplets.
(16)
Sur la base de ce qui précède, il a été conclu que les données sur les coûts fournies ne formaient pas une base suffisamment exacte pour la détermination de la valeur normale. Par conséquent, les conclusions ont dû être ne serait-ce que partiellement fondées sur les données disponibles, conformément à l’article 18 du règlement de base.
(17)
La société en a été immédiatement informée et a eu la possibilité de fournir des explications complémentaires, conformément à l’article 18, paragraphe 4, du règlement de base. Toutefois, les explications fournies par la société n’ont pas donné satisfaction, car elle n’a pas clarifié les contradictions relevées. La société n’a pas non plus pu infirmer la preuve qu’elle avait communiqué des informations incomplètes, inexactes et trompeuses. En outre, elle a omis de présenter des informations fondamentales sur la société liée susmentionnée établie en République populaire de Chine intervenant dans la production et la vente du produit concerné.
(18)
Compte tenu de ce qui précède, il a été décidé que la valeur normale pour le producteur-exportateur serait provisoirement déterminée sur la base des données disponibles, conformément à l’article 18 du règlement de base.
(19)
En l’absence d’autres données plus fiables, la valeur normale a été provisoirement calculée sur la base des informations relatives au coût de la fabrication en Thaïlande telles que contenues dans la plainte. Conformément à l’article 18, paragraphe 5, du règlement de base, ces informations ont été contrôlées par rapport aux données vérifiées obtenues durant l’enquête, dont celles relatives aux frais de personnel et d’énergie en Thaïlande. Lorsque cela a été jugé nécessaire, les informations contenues dans la plainte ont été corrigées d’après les informations vérifiées obtenues lors de l’enquête.
(20)
Un montant raisonnable correspondant aux frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux supportés ainsi qu’aux bénéfices réalisés, soit respectivement 16 % et 8 %, a été ajouté au coût de fabrication tel qu’établi plus haut, sur la base des informations contenues dans la plainte.
4.2. Prix à l’exportation
(21)
Le producteur-exportateur exportait vers l’Union par l’intermédiaire de sa société de négoce liée située en dehors de l’Union.
(22)
Le prix à l’exportation a été déterminé sur la base des prix du produit vendu à l’Union par la société de négoce liée, c’est-à-dire, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, en se fondant sur les prix réellement payés ou à payer par un acheteur indépendant.
4.3. Comparaison
(23)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée sur la base du prix départ usine.
(24)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Le cas échéant, et lorsque cela était justifié, des ajustements au titre des différences dans les coûts de transport, d’assurance, et de crédit ont été opérés.
4.4. Marge de dumping
(25)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, la marge de dumping pour le producteur-exportateur ayant coopéré a été établie à l’issue d’une comparaison, par type de produit, entre une valeur normale moyenne pondérée et un prix à l’exportation moyen pondéré, déterminés selon les modalités exposées plus haut.
(26)
Sur la base de la méthode décrite ci-dessus, les marges provisoires de dumping, exprimées en pourcentage du prix caf frontière de l’Union, avant dédouanement, s’élèvent à:
Producteur-exportateur
Marge de dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thaïlande
17,2 %
(27)
Étant donné que le producteur-exportateur ayant coopéré représentait toutes les exportations thaïlandaises du produit concerné vers l’Union, il a été décidé de fixer la marge résiduelle de dumping au niveau de la marge de dumping établie pour ce dernier, c’est-à-dire 17,2 %.
5. DÉFINITION DE L’INDUSTRIE DE L’UNION
(28)
Pendant la période d’enquête, des mécanismes pour reliure à anneaux ont été fabriqués dans l’UE par les producteurs suivants:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vienne, Autriche,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italie.
(29)
Le premier producteur est le plaignant et a coopéré à l’enquête. L’enquête a établi qu’il représentait plus de 50 % de la production totale de mécanismes pour reliure à anneaux de l’Union au cours de la période d’enquête.
(30)
Le second producteur (plus petit) importe également des mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande et s’est opposé à la procédure. Les informations fournies par la société ont permis de constater qu’au cours de la période prise en considération pour analyser le préjudice, son volume d’achats de produits thaïlandais était en moyenne comparable au volume de sa propre production.
(31)
Sur la base de ce qui précède, il est considéré que, conformément à l’article 4, paragraphe 1, point a), le second producteur devrait être exclu de la définition de l’industrie de l’Union, et, dès lors, seul le producteur plaignant devrait être considéré comme constituant l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base. Il est donc désigné ci-après sous l’expression «industrie de l’Union».
(32)
Il convient de noter que, dans le passé, l’industrie de l’Union était initialement constituée de deux producteurs (Koloman Handler - Autriche et Robert Krause - Allemagne) qui ont fait faillite et ont été repris par un groupe autrichien. Ces sociétés ont fait l’objet d’une importante restructuration et la structure actuelle, «Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH», a été créée en 2003. Son siège social se situe en Autriche, tandis que la production est réalisée en Hongrie.
6. PRÉJUDICE
6.1. Consommation de l’Union
(33)
La consommation a été déterminée sur la base des éléments suivants:
-
les ventes totales sur le marché de l’Union vérifiées, qui ont été déclarées par l’industrie de l’Union et l’autre producteur de l’UE,
-
le volume total vérifié des produits exportés vers le marché de l’UE par le producteur-exportateur thaïlandais ayant coopéré, pour les périodes demandées dans le questionnaire (années 2008, 2009 et période d’enquête), et Eurostat pour les autres années,
-
les données Eurostat relatives aux importations en provenance des autres pays tiers.
(34)
Sur cette base, la consommation de mécanismes pour reliure à anneaux dans l’UE a évolué comme suit:
2006
2007
2008
2009
PE
Consommation (en milliers d’unités)
100
100
111
93
95
Source: réponses au questionnaire vérifiées et Eurostat.
(35)
La consommation a diminué de 5 % sur l’ensemble de la période d’examen du préjudice (3). Il convient toutefois de noter qu’après une hausse d’environ 10 % entre 2006 et 2008, la consommation a chuté de 15 % au cours de la période qui a suivi.
6.2. Importations de Thaïlande
a) Volume des importations et part de marché
2006
2007
2008
2009
PE
Volume des importations
100
65
153
116
119
Part de marché
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Source: réponses au questionnaire vérifiées et Eurostat.
(36)
Les importations en provenance de Thaïlande pour la période allant de 2008 à la période d’enquête sont établies sur la base du questionnaire rempli par le producteur-exportateur ayant coopéré - le seul exportateur thaïlandais connu - et des données Eurostat pour les autres années. Sur cette base, il a été établi que le volume total des importations de mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande avait augmenté de près de 20 % entre 2006 et la période d’enquête. Le niveau des importations a cependant beaucoup fluctué pendant cette période, et la hausse la plus importante a eu lieu entre 2007 et 2008, lorsque les importations ont plus que doublé.
(37)
Les parts de marché détenues par la Thaïlande ont suivi une tendance générale à la hausse et progressé de trois points entre 2006 et la période d’enquête. Comme pour le volume des ventes, ces parts de marché ont atteint leur plus haut niveau en 2008, soit 16,5 %.
b) Prix des importations du produit concerné/sous-cotation
2006
2007
2008
2009
PE
Prix des importations
100
103
123
113
113
(38)
Les prix à l’importation ont d’abord progressé de plus de 20 % entre 2006 et 2008, avant de diminuer ensuite.
(39)
Malgré une augmentation globale de 13 % pendant la période d’examen du préjudice, les prix thaïlandais sont restés sensiblement inférieurs à ceux des producteurs de l’Union pendant la période d’enquête. La comparaison des prix effectuée par rapport à des modèles correspondants, le cas échéant dûment ajustés, a en effet montré que les prix moyens à l’importation étaient inférieurs de plus de 30 % au prix de vente pratiqué par l’industrie de l’Union pendant la période d’enquête. Une comparaison du niveau moyen des prix pendant les autres années suggère des taux de sous-cotation comparables pour la période 2006-2009.
(40)
Le niveau absolu des prix des importations thaïlandaises était aussi systématiquement inférieur aux prix des autres importations et - dans une plus large mesure - inférieur aux prix pratiqués par l’autre producteur de l’Union.
6.3. Situation économique de l’industrie de l’Union (4)
a) Production, capacités de production et utilisation des capacités
2006
2007
2008
2009
PE
Production
100
130
131
80
83
Capacités de production
100
110
115
80
75
Utilisation des capacités
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
Sur l’ensemble de la période, aussi bien la production que les capacités de production ont diminué, respectivement de près de 20 % et de 25 %. L’utilisation croissante des capacités devrait être considérée uniquement comme le résultat d’une réduction des capacités de production de 25 % pendant la même période. Cette réduction résulte principalement de licenciements (voir emploi ci-dessous).
(42)
Il convient toutefois de noter que le volume et les capacités de production ont d’abord progressé, jusqu’en 2008, avant de décliner de manière significative.
b) Stocks
2006
2007
2008
2009
PE
Stocks de clôture
100
137
153
124
126
(43)
Pendant la période d’examen du préjudice, les stocks de l’industrie de l’Union ont globalement augmenté de 26 %. Une part significative de la production de mécanismes pour reliure à anneaux est constituée de produits standard, et l’industrie de l’Union doit maintenir un certain niveau de stocks afin d’être en mesure de satisfaire rapidement les demandes de ses clients. Toute augmentation des stocks de clôture au-delà du niveau moyen est toutefois le signe de difficultés à vendre les produits.
c) Volume des ventes, part de marché et croissance
2006
2007
2008
2009
PE
Volume des ventes dans l’UE
100
105
113
79
77
Parts de marché
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Le volume des ventes réalisées par l’industrie de l’Union sur le marché de l’UE a diminué de 23 % au cours de la période sous examen, ce qui correspond au déclin des parts de marché, passées de 29,6 % à 24,0 %, soit un recul de près de cinq points de pourcentage. Le volume des ventes et les parts de marché ont effectivement connu une détérioration à partir de 2008.
(45)
L’évolution ci-dessus indique une absence globale de croissance de l’industrie de l’Union entre 2006 et la période d’enquête.
d) Prix de vente
2006
2007
2008
2009
PE
Prix de vente
100
99
99
110
107
(46)
Le prix de vente moyen pondéré de l’industrie de l’Union est resté relativement stable jusqu’en 2008. Il a ensuite augmenté de 10 % en 2009, avant de reculer de trois points de pourcentage durant la période d’enquête. Cette hausse de prix est le résultat d’une combinaison de deux facteurs: une modification de la gamme de produits consécutive à la baisse du volume des ventes de produits plus standardisés - et moins onéreux - et aux efforts déployés par l’industrie de l’Union pour compenser les pertes subies en 2008. Cette tentative n’a toutefois pas été fructueuse, l’industrie de l’Union ayant continué d’essuyer des pertes au cours de la période suivante (voir ci-dessous).
e) Rentabilité, rendement des investissements et flux de liquidités
2006
2007
2008
2009
PE
Compte de résultat en % du chiffre d’affaires
100
9
135
167
146
Flux de liquidités
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Rendement des actifs nets
100
87
104
146
176
(47)
L’industrie de l’Union a été déficitaire sur l’ensemble de la période d’examen du préjudice, et la tendance ci-dessus montre une augmentation globale du niveau des pertes. Alors qu’elle s’était légèrement améliorée en 2007 (le seuil de rentabilité a presque été atteint), la situation s’est toutefois détériorée à partir de 2008. Même si la diminution des flux de liquidités a pu en quelque sorte être contenue, ceux-ci sont devenus négatifs à compter de 2007. Le rendement des actifs nets a également été négatif sur l’ensemble de la période et a constamment diminué entre 2006 et la période d’enquête.
f) Investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
2006
2007
2008
2009
PE
Investissements
100
45
50
17
26
(48)
Les investissements ont suivi une forte tendance à la baisse, qui a atteint - 75 % sur l’ensemble de la période d’examen du préjudice.
(49)
Comme indiqué ci-dessus, vu la situation financière fragile de l’industrie de l’Union, il est possible de conclure que sa capacité à mobiliser des capitaux auprès de sources indépendantes était sérieusement compromise.
g) Emploi, productivité et salaires
2006
2007
2008
2009
PE
Emploi
100
111
118
99
87
Productivité
100
117
111
81
95
Salaires
100
106
113
92
71
(50)
Sur l’ensemble de la période, l’emploi (équivalent temps plein) a reculé de 13 %, et la baisse la plus importante a eu lieu après 2008, année au cours de laquelle l’emploi avait atteint son point culminant. Les salaires ont essentiellement suivi la même tendance.
(51)
La productivité, mesurée en milliers de pièces produites par salarié au cours de la période, a généralement suivi la même tendance que l’emploi, mais la baisse a pu être contenue au cours de la période d’enquête.
h) Ampleur de la marge de dumping réelle
(52)
Sur la base des meilleures données disponibles, l’enquête a établi l’existence d’un dumping de 17,2 % au cours de la période d’enquête, ce qui est considérable.
i) Rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(53)
L’industrie de l’Union subit les effets des importations faisant l’objet d’un dumping depuis plusieurs années. Elle a néanmoins pu bénéficier de mesures relativement efficaces jusqu’en 2008, mais la situation s’est à nouveau détériorée par la suite. Ceci sera expliqué plus en détail ci-après dans la partie qui traite de l’intérêt de l’Union.
6.4. Conclusion
(54)
La situation économique de l’industrie de l’Union s’est nettement détériorée entre 2006 et la période d’enquête. Cela s’est surtout caractérisé par une diminution significative de la production et du volume des ventes (respectivement - 17 % et - 13 %), qui a également entraîné une baisse de la part de marché, passée de 29,6 % à 24 %. La situation financière de l’industrie de l’Union a également été touchée. Le niveau des pertes subies par la société a effectivement augmenté, et aussi bien les flux de liquidités que le rendement des actifs nets ont suivi la même tendance négative. Les efforts déployés par l’industrie de l’Union pour limiter le niveau des pertes en augmentant ses prix en 2009 ont échoué, et la situation s’est même aggravée.
(55)
Par conséquent, les investissements ont été réduits à un niveau minimal, et la société n’a pas eu d’autre choix que de licencier un nombre important de personnes pour faire face à la situation.
(56)
Il convient néanmoins de noter que, sur l’ensemble de la période d’examen du préjudice, la situation de l’industrie de l’Union s’est quelque peu améliorée entre 2006 et 2008. En effet, au cours de ces années, la production, le volume des ventes et l’emploi ont suivi une tendance à la hausse. Ces indicateurs ont toutefois montré une baisse significative depuis 2009. Les indicateurs de rentabilité sont quant à eux restés négatifs sur l’ensemble de la période, même si le seuil de rentabilité a pratiquement été atteint en 2007.
(57)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
7. LIEN DE CAUSALITÉ
7.1. Introduction
(58)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si le préjudice important subi par l’industrie de l’Union avait été causé par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné. Les facteurs connus, autres que les importations faisant l’objet d’un dumping, qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union, ont été examinés eux aussi, de façon que le préjudice éventuellement causé par ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
7.2. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(59)
Il est à noter que le marché de l’Union est caractérisé par un nombre relativement restreint de sources d’approvisionnement (deux dans l’Union, une en Inde, une en Thaïlande et encore quelques autres en Chine) et que le marché est donc tout à fait transparent en termes de prix, par l’intermédiaire de cotations. En outre, une partie importante de la demande de l’UE porte sur des types de mécanismes pour reliure à anneaux standard, dont le prix est de loin un facteur décisif lors de l’achat du produit.
(60)
Dans ce contexte, l’enquête a montré que le volume des importations de mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande avait progressé de près de 20 % au cours de la période d’examen du préjudice et avait atteint une part de marché de 15 % pendant la période d’enquête. L’industrie de l’Union a perdu un volume des ventes considérable au cours de la même période. En outre, il a été établi qu’au cours de la période d’enquête, les prix des mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande étaient inférieurs de plus de 30 % à ceux de l’industrie de l’Union, une différence très importante pour ce type de produit.
(61)
Le volume important des importations associé au faible niveau des prix a conduit à une forte pression exercée sur les prix du marché de l’Union. En l’absence de dumping, les prix thaïlandais auraient été - du moins pendant la période d’enquête - près de 20 % supérieurs à leur niveau réel, ce qui aurait pu se traduire par une hausse globale des prix du marché de l’Union.
(62)
Compte tenu de leur volume et de leurs prix, il est donc considéré que les importations faisant l’objet de dumping ont sapé les efforts déployés par l’industrie de l’Union pour renouer avec les profits, ou du moins pour réduire ses pertes, par la hausse du volume de ses ventes et/ou des prix afin d’atteindre un niveau plus adéquat durant la période allant de 2009 à la période d’enquête. La pression continue exercée sur le marché de l’Union par les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de Thaïlande a ainsi entraîné un effritement du volume des ventes et des parts de marché, une baisse des prix et par conséquent la perte de la rentabilité de l’industrie de l’Union.
(63)
Il convient de rappeler qu’une récente enquête de réexamen au titre de l’expiration des mesures (5) a conclu que l’industrie était encore dans une situation très précaire en 2008 et qu’elle restait vulnérable aux effets de toute augmentation d’importations faisant l’objet d’un dumping.
(64)
Au vu de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de Thaïlande avaient eu une incidence négative sur la situation économique de l’industrie de l’Union.
7.3. Effets d’autres facteurs
7.3.1. Contraction de la demande sur le marché de l’Union
(65)
La demande sur le marché de l’Union a augmenté de 10 % en 2008, mais a nettement diminué l’année suivante, d’environ 15 %. Cette contraction doit être considérée dans le contexte de la crise financière et de la décision de nombreuses entreprises de réduire leurs frais généraux, y compris ceux correspondant aux articles de papeterie. L’ensemble du secteur de la reliure à anneaux a souffert de cette situation: le volume des importations indiennes et thaïlandaises a diminué en termes absolus, comme les ventes de l’industrie de l’Union.
(66)
Il convient toutefois de noter qu’en termes relatifs, l’industrie de l’Union a souffert plus que d’autres acteurs, sa part de marché étant passée de 30,2 % à 25,2 % entre 2008 et 2009. Compte tenu du fait que l’industrie de la reliure à anneaux supporte d’importants coûts fixes, la perte du volume des ventes a eu des répercussions négatives sur la situation financière du plaignant. Toutefois, la baisse de la consommation doit être considérée en lien avec l’évolution des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de Thaïlande. En effet, les importations thaïlandaises détenaient une part de marché importante représentant près de trois fois la quantité correspondant à la baisse de la consommation.
(67)
De ce point de vue, on peut conclure que cette baisse, provoquée par la crise économique, pourrait avoir contribué au préjudice important subi par l’industrie de l’Union. Toutefois, si effet il y a eu, celui-ci a certainement été considérablement renforcé par les importations visées par l’enquête.
7.3.2. Importations en provenance d’autres pays tiers
(68)
L’Inde et la Chine sont aussi des producteurs et des exportateurs de mécanismes pour reliure à anneaux. Ces importations ont évolué comme suit:
2006
2007
2008
2009
PE
Inde
Volume des importations
100
93
102
88
91
Parts de marché
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Prix moyen
100
99
118
116
113
Chine
Volume des importations
100
91
153
150
151
Parts de marché
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Prix moyen
100
98
90
85
86
Source: Eurostat.
(69)
Il n’existe qu’un seul producteur-exportateur de mécanismes pour reliure à anneaux en Inde, et le volume des importations lui correspondant a diminué de près de 10 % au cours de la période d’examen du préjudice. L’Inde représente néanmoins une part importante du marché de l’Union, étant donné qu’elle détenait, en moyenne, 45 % de parts de marché pendant la période d’examen du préjudice. En outre, les prix des importations en provenance de l’Inde ont augmenté de 13 % dans l’ensemble, atteignant un niveau légèrement supérieur aux prix des importations en provenance de Thaïlande. Compte tenu de sa position dominante sur le marché de l’Union et du prix concurrentiel de ses importations, l’Inde représente un concurrent sérieux pour l’industrie de l’Union. Cependant, quand on observe la tendance décrite ci-dessus, c’est-à-dire le volume décroissant conjugué à la hausse des prix, rien n’indique que l’Inde pourrait avoir contribué à la détérioration de la situation de l’industrie de l’Union pendant la période d’enquête. Enfin, il convient de noter qu’une certaine partie des importations indiennes, soit environ un tiers, a été directement achetée et vendue sur le marché de l’Union par un distributeur lié à l’industrie de l’Union.
(70)
Les importations en provenance de Chine sont, depuis 2004, soumises à des droits antidumping allant de 51,2 % à 78,8 %. Le volume de ces importations a augmenté de 50 % environ entre 2006 et la période d’enquête, soit une progression de 2 points en termes de parts de marché, qui passent de 3,5 % à 5,5 %. Même si les prix des importations en provenance de Chine ont suivi une tendance à la baisse sur l’ensemble de la période d’examen du préjudice, leur niveau global est cependant resté bien supérieur à celui des prix thaïlandais. Et cela, même sans tenir compte de l’application des droits antidumping. Il en ressort que ces importations n’ont pas contribué à la détérioration de la situation de l’industrie de l’Union durant la période d’enquête.
(71)
Sur la base de ce qui précède, il est provisoirement conclu que les importations en provenance de ces pays tiers n’ont pas contribué, du moins pas au-delà d’une mesure marginale, au préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
7.3.3. Résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union
(72)
Les résultats à l’exportation ont aussi été examinés en tant que l’un des facteurs connus autres que les importations faisant l’objet d’un dumping qui, au même moment, auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union.
(73)
Les exportations de l’industrie de l’Union ont représenté en moyenne environ 5 % de ses ventes totales de mécanismes pour reliure à anneaux au cours de la période d’examen du préjudice et sont restées relativement stables. Il est donc provisoirement conclu que cela ne peut pas avoir causé de préjudice à l’industrie de l’Union.
7.4. Conclusion relative au lien de causalité
(74)
L’analyse ci-dessus a démontré que les importations en provenance de Thaïlande avaient causé un préjudice important à l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête, compte tenu de leur volume et de leurs prix. Ces importations avaient effectivement augmenté en termes absolus, et il a été constaté qu’elles faisaient l’objet d’un dumping et que leurs prix étaient nettement inférieurs à ceux facturés par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union pour des types de produit similaires. Sur ce marché sensible aux prix, caractérisé par un nombre relativement limité de fournisseurs et une très grande transparence, un taux de sous-cotation de plus de 30 % a incontestablement eu des répercussions significatives sur les prix du marché.
(75)
L’examen des autres facteurs connus qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union a révélé que la contraction de la demande pourrait avoir joué un rôle. Toutefois, en dépit de l’effet négatif de la baisse de la demande sur le marché de l’Union, il est provisoirement conclu que ce facteur n’était pas de nature à briser le lien de causalité établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de Thaïlande et le préjudice subi par l’industrie de l’Union. La contraction de la demande doit être considérée en liaison avec les effets des importations faisant l’objet d’un dumping, qui ont en fait exacerbé les conséquences négatives de la crise financière.
(76)
Sur la base de l’analyse présentée ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est provisoirement conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de Thaïlande ont causé un préjudice important à l’industrie de l’Union au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
8. INTÉRÊT DE L’UNION
8.1. Remarque préliminaire
(77)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il a été examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant l’existence d’un dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union d’adopter en l’espèce des mesures antidumping provisoires. À cet effet et conformément à l’article 21, paragraphe 1, du règlement de base, l’incidence probable d’éventuelles mesures sur toutes les parties concernées par la présente procédure et les conséquences probables de la non-institution de mesures ont été examinées sur la base de tous les éléments de preuve présentés.
(78)
Afin d’apprécier l’impact probable des mesures, toutes les parties intéressées ont été invitées à faire connaître leur opinion conformément à l’article 21, paragraphe 2, du règlement de base. Le producteur de l’Union à l’origine de la plainte et quatre importateurs indépendants ont répondu au questionnaire. L’autre producteur de l’Union, qui est aussi importateur, a fourni quelques informations, et un utilisateur a répondu au questionnaire.
8.2. Description du marché de l’Union
(79)
Afin de mieux comprendre tous les divers intérêts en jeu, il est jugé important de décrire au préalable les principales caractéristiques du marché.
(80)
Des mesures antidumping ont été instituées pour la première fois en 1997 concernant les importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Chine (6). Le taux de droit initial a été augmenté trois ans plus tard à la suite d’un réexamen intermédiaire. Ces mesures ont été récemment prorogées pour la deuxième fois, à la suite d’un examen au titre de leur expiration, lequel a établi qu’en leur absence, les importations préjudiciables, effectuées en dumping, auraient repris (7).
(81)
Plusieurs enquêtes ont établi que les mesures contre la Chine avaient été contournées, et celles-ci ont par conséquent été étendues au Viêt Nam et au Laos, respectivement en 2004 et 2006, ainsi qu’à certains mécanismes pour reliure à anneaux légèrement modifiés (8). Il convient enfin de mentionner que les importations de mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande ont fait l’objet de deux enquêtes au titre du contournement des mesures, en 2004 et en 2008, et d’une nouvelle enquête antidumping en 2008. Alors que ces enquêtes n’ont pas abouti à des mesures, l’enquête en cours a clairement établi que l’exportateur thaïlandais avait fourni de faux renseignements dans sa réponse au questionnaire.
(82)
Il convient de noter que les mécanismes pour reliure à anneaux sont importés dans le marché de l’Union, par des distributeurs, par des agents ou directement par les utilisateurs, c’est-à-dire les sociétés qui produisent des classeurs.
(83)
Enfin, il convient de rappeler que le nombre de fabricants de mécanismes pour reliure à anneaux qui approvisionnent le marché de l’Union est relativement limité. En effet, outre les deux producteurs de l’UE, il existe un seul producteur connu en Thaïlande, un en Inde, et quelques-uns en Chine, ces derniers étant soumis à des mesures antidumping, tel qu’expliqué ci-dessus. Le producteur-exportateur établi en Thaïlande et celui établi en Inde appartiennent à des sociétés basées à Hong Kong, respectivement Wah Hing Stationery, société opérant dans le secteur des mécanismes pour reliure à anneaux qui possède un site de production en Chine, et World Wide Stationery, qui a conclu un accord de fourniture avec Bensons, distributeur appartenant à l’industrie de l’Union.
8.3. Industrie de l’Union
(84)
Rappelons qu’il y a quelques années, l’industrie de l’Union avait déjà été confrontée à de graves difficultés économiques dues, notamment, aux importations effectuées à des conditions déloyales, et avait dû se restructurer afin d’assurer sa pérennité, comme expliqué ci-dessous.
(85)
L’industrie de l’Union se composait en réalité de deux producteurs lorsque la première plainte antidumping a été déposée, en 1995: Koloman Handler GmbH, une société autrichienne, et Robert Krause GmbH & Co, une société allemande. Ces deux sociétés étaient présentes depuis longtemps sur le marché de l’UE des mécanismes pour reliure à anneaux, mais leur situation économique s’était détériorée au point qu’elles ont dû déposer le bilan. Alors que Robert Krause GmbH a déposé son bilan en 1998 et que la société qui lui a succédé a dû faire de même en 2002, Koloman Handler est devenu insolvable en 2001. Les deux sociétés ont été reprises par une autre société, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, qui a, quant à elle, été rachetée par Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, le plaignant dans le présent cas.
(86)
Depuis lors, l’activité a été restructurée afin d’être plus compétitive à l’échelle mondiale, mais surtout sur le principal marché du plaignant, à savoir le marché de l’UE. Cette restructuration a inclus le rachat de Bensons, société opérant de longue date dans le secteur des mécanismes pour reliure à anneaux et disposant d’établissements aux Pays-Bas, à Singapour, au Royaume-Uni et aux États-Unis.
(87)
Les efforts entrepris par l’industrie pour améliorer sa situation ont toutefois été compromis, car les effets positifs des mesures instituées à l’encontre des importations déloyales ont été dilués par des pratiques de prise en charge et de contournement, comme expliqué ci-dessus. Il en résulte que, malgré une amélioration sensible en particulier jusqu’en 2008, la situation de l’industrie est restée fragile, tel qu’établi par l’enquête ayant abouti à la prorogation des mesures antidumping à l’encontre de la Chine.
(88)
L’enquête actuelle a conclu que depuis quelques années, l’industrie de l’Union subissait à nouveau un préjudice important dû à des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de Thaïlande.
(89)
Par ses efforts de restructuration, l’industrie de l’Union a prouvé qu’elle était viable et qu’elle était toujours en mesure d’approvisionner une part importante du marché de l’UE. Elle a toutefois besoin d’une protection supplémentaire et efficace contre les importations faisant l’objet d’un dumping, qu’elle qu’en soit la provenance, pour atteindre une situation saine et solide. Près de 60 emplois ont été supprimés entre 2008 et la période d’enquête, et l’industrie de l’Union a subi des pertes importantes au cours de ces dernières années. En l’absence de mesures à l’encontre des importations déloyales en provenance de Thaïlande, il ne peut être exclu que le plaignant soit contraint de cesser son activité et que plus de 160 emplois supplémentaires soient menacés.
(90)
Compte tenu du fait qu’il est apparu que les importations en provenance de Thaïlande causaient un préjudice important à l’industrie de l’Union, et que cette dernière a déployé tous les efforts de restructuration nécessaires et est en mesure de rivaliser sur un marché où les importations obéissent à des règles de concurrence loyales, il est conclu qu’il serait dans l’intérêt de l’industrie de l’Union de soumettre à des mesures provisoires les importations de mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande.
8.4. Importateurs et négociants
(91)
À la suite de l’ouverture de l’enquête, cinq importateurs, dont le second producteur de l’Union, se sont fait connaître et ont soit répondu au questionnaire, soit fourni d’autres informations. Ces sociétés représentaient 75 % des importations de mécanismes pour reliure à anneaux originaires de Thaïlande pendant la période d’enquête.
(92)
L’un de ces importateurs, qui représentait environ 20 % de l’ensemble des importations en provenance de Thaïlande, a décidé de cesser toute activité liée aux mécanismes pour reliure à anneaux après la période d’enquête. Pour un deuxième importateur, le volume des ventes de mécanismes pour reliure à anneaux a été divisé par trois sur l’ensemble de la période d’examen du préjudice et ne représentait plus qu’une part mineure de son chiffre d’affaires total pendant la période d’enquête (environ 1 %). En outre, ce dernier a cessé ses achats en provenance de Thaïlande, en 2008, au profit d’un distributeur de l’UE. Il en est donc conclu qu’une institution de mesures n’aurait pas d’effet sur la situation de ces deux importateurs.
(93)
Un autre importateur, qui représente moins de 10 % du total des importations thaïlandaises, a fait valoir que si des mesures étaient instituées à l’encontre de la Thaïlande, il n’aurait pas d’autres sources d’approvisionnement et serait contraint de mettre fin à son activité relative aux mécanismes pour reliure à anneaux. À cet égard, il convient d’abord de rappeler que l’objectif des mesures antidumping n’est pas d’exclure toutes les importations du marché de l’Union, mais plutôt de permettre la poursuite des importations, mais à des prix ne faisant pas l’objet d’un dumping. L’importateur pourrait donc continuer à importer des mécanismes pour reliure à anneaux de Thaïlande, bien que sous réserve du paiement des droits antidumping, et pourrait partiellement ou intégralement répercuter cette augmentation de coût sur ses clients.
(94)
Il est toutefois admis que cette solution ne serait pas si aisée à mettre en œuvre, en raison de la sensibilité au prix du produit et de la concurrence des importations en provenance d’autres pays comme l’Inde. En outre, compte tenu de la structure du marché de l’Union et du nombre limité de producteurs dans le monde, il est effectivement probable que cet importateur connaisse des difficultés pour passer à d’autres sources d’approvisionnement. Il convient toutefois de noter que la part des ventes de mécanismes pour reliure à anneaux de la société, par rapport à son chiffre d’affaires total, a diminué pendant la période d’examen du préjudice, passant de 40 % à 25 %, et, plus important encore, l’enquête a révélé que son activité de mécanismes pour reliure à anneaux avait généré des pertes considérables au cours de ces dernières années. En d’autres termes, dès aujourd’hui des doutes existent quant à la viabilité de l’activité de mécanismes pour reliure à anneaux de cet importateur.
(95)
Le quatrième importateur a également affirmé qu’en cas d’institution de mesures, il serait contraint de cesser la commercialisation de mécanismes pour reliure à anneaux, en raison de l’absence de sources alternatives d’approvisionnement. Les ventes de mécanismes pour reliure à anneaux dans ce cas, toutefois, ne représentaient qu’une partie infime du chiffre d’affaires total de la société au cours de la période d’enquête. Une seule personne s’occupe du produit concerné, et il est très probable que l’entreprise pourra maintenir son activité globale de manière relativement facile, y compris sans la commercialisation de mécanismes pour reliure à anneaux, si l’institution de mesures rendait inévitable la cessation de cette activité.
(96)
Il est donc conclu que même si l’institution de mesures peut effectivement nuire à la situation des deux importateurs ci-dessus, celles-ci n’auraient pas d’effet majeur sur leurs activités économiques dans l’ensemble.
(97)
La situation du dernier importateur est moins évidente, car environ la moitié de ses ventes de mécanismes pour reliure à anneaux concernent des produits thaïlandais (elles représentent une part importante des importations totales de l’UE de mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande), l’autre moitié étant produite dans l’UE. En outre, même si la société vend principalement des mécanismes à levier, les ventes de mécanismes pour reliure à anneaux représentent une partie non négligeable de son chiffre d’affaires total (environ 15 %). Elle considère également ces ventes comme essentielles, car ses clients ont souvent besoin de fournisseurs capables de proposer une gamme complète de produits.
(98)
Une partie importante de l’activité de cette société s’appuie donc sur les importations de mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande, et en particulier sur les produits moins sophistiqués qui sont nécessaires pour pouvoir proposer une gamme complète de produits, condition importante pour préserver une clientèle suffisante. Selon cette société, toute institution de mesures pourrait signifier la fin de son activité globale et la perte d’environ 170 emplois. Il convient toutefois de noter que ce nombre correspond à l’effectif total de l’entreprise et que, selon les estimations, l’activité relative aux mécanismes pour reliure à anneaux occupe moins de 30 personnes.
(99)
À cet égard, il convient d’abord de souligner que cette société a réussi à améliorer sa situation sur le marché des mécanismes pour reliure à anneaux, au cours de ces dernières années - sa part de marché globale (produits importés et production propre) est passée de 9 % à 15 % pendant la période d’examen du préjudice -, parce qu’elle a bénéficié d’importations bon marché et faisant l’objet d’un dumping.
(100)
En second lieu, il est possible de faire valoir que cette société pourrait - au moins partiellement - poursuivre ses importations en provenance de Thaïlande, mais à des prix ne faisant pas l’objet d’un dumping, voire qu’elle pourrait considérer ces mesures comme une occasion d’augmenter sa production et/ou sa capacité de production, ainsi que les ventes des mécanismes pour reliure à anneaux qu’elle produit. La société a elle-même admis cette possibilité, tout en précisant qu’elle aurait encore à affronter la forte concurrence des produits indiens, qui sont toutefois importés par diverses sociétés et pas seulement par le négociant lié à l’industrie de l’Union.
(101)
Il apparaît clairement que l’entreprise serait en effet confrontée à une forte concurrence de la part des produits indiens, qui ont été en moyenne à peine plus chers que les importations thaïlandaises (+ 6 %) pendant la période d’enquête. Toutefois, tant qu’il n’est pas démontré que les importations indiennes font l’objet d’un dumping, cette situation ne devrait être considérée que comme le résultat d’une concurrence loyale.
(102)
Enfin, les répercussions négatives des mesures à l’encontre de la Thaïlande pourraient néanmoins être quelque peu limitées, si cette société parvenait à atteindre un certain équilibre entre une augmentation de sa propre production et la poursuite d’un certain niveau d’importations, mais à des prix ne faisant pas l’objet d’un dumping. Il est également rappelé que 75 % du chiffre d’affaires de la société sont attribuables à la vente d’autres produits.
(103)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’institution de mesures provisoires ne pourrait avoir qu’une incidence négative considérable sur la situation du dernier importateur, c’est-à-dire l’autre producteur de l’Union, mais celui-ci a, par le passé, largement tiré parti des importations thaïlandaises à bas prix et faisant l’objet d’un dumping, et l’incidence négative résulterait essentiellement de la concurrence des importations en provenance de l’Inde, qui ne peut être considérée comme une concurrence déloyale.
8.5. Utilisateurs
(104)
Les réponses d’un utilisateur au questionnaire ont révélé qu’environ trois quarts de ses achats de mécanismes pour reliure à anneaux étaient des importations en provenance de pays autres que la Thaïlande, le reste se répartissant plus ou moins équitablement entre l’industrie de l’Union et la Thaïlande.
(105)
Cet utilisateur a fait valoir qu’en cas d’institution de mesures, les sources d’approvisionnement seraient limitées et qu’une situation de monopole verrait le jour. Il s’appuie sur l’allégation selon laquelle l’industrie de l’Union, avec Bensons, son négociant lié et importateur de produits indiens, deviendrait la source quasi unique d’approvisionnement sur le marché de l’Union. Certains importateurs ont soutenu ces mêmes arguments.
(106)
À cet égard, il convient d’abord de noter que le fait que le nombre de fournisseurs sur le marché de l’Union est limité n’est pas, en lui-même, une raison suffisante pour ne pas instituer de mesures antidumping destinées à remédier à une situation de concurrence déloyale. Il est en effet considéré qu’en l’absence de mesures, l’industrie de l’Union serait probablement appelée à disparaître, et que ce producteur représente encore 25 % des ventes sur le marché de l’Union et qu’il est en mesure de livrer des produits spécialisés et standard dans l’UE. Il serait donc également dans l’intérêt des utilisateurs que cette industrie poursuive ses activités sur le marché.
(107)
En second lieu, malgré l’institution de mesures, il n’est pas exclu que les importations en provenance de Thaïlande, même si elles peuvent diminuer en volume, puissent continuer d’être présentes sur le marché de l’Union. De la même façon, tel qu’expliqué ci-dessus, le second producteur de l’Union serait probablement en mesure de maintenir, voire d’élargir ses activités relatives aux mécanismes pour reliure à anneaux.
(108)
Enfin, les importations en provenance de l’Inde se poursuivront et les utilisateurs, dont l’unique utilisateur ayant coopéré, pourront continuer à s’approvisionner en mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de ce pays. Le fait que le négociant lié à l’industrie de l’Union a passé un contrat de fourniture avec les producteurs indiens ne signifie pas qu’il est l’importateur/le distributeur exclusif des produits indiens, bien au contraire. En effet, d’autres sociétés distribuent également des mécanismes pour reliure à anneaux en provenance d’Inde sur le marché de l’Union, et les utilisateurs peuvent se procurer directement des mécanismes pour reliure à anneaux auprès de ce pays. Dans ce contexte, il convient de souligner que près des deux tiers des exportations de l’Inde vers l’UE sont commercialisées ou achetées par des sociétés autres que Bensons, le négociant lié à l’industrie de l’Union.
(109)
Sur la base de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que les mesures antidumping instituées à l’encontre des importations de mécanismes pour reliure à anneaux en provenance de Thaïlande n’auraient, dans l’ensemble, vraisemblablement pas de conséquences négatives importantes pour les utilisateurs du produit concerné.
8.6. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(110)
Au vu de ce qui précède, et sur la base des informations disponibles concernant l’intérêt de l’Union, il est provisoirement conclu que, dans l’ensemble, aucune raison impérieuse ne s’oppose à l’institution de mesures provisoires à l’encontre des importations de mécanismes pour reliure à anneaux originaires de Thaïlande. Même si l’institution de mesures peut avoir des conséquences négatives sur la situation de l’autre producteur de l’Union (voir la section précédente consacrée aux importateurs), qui a par le passé tiré avantage des importations faisant l’objet d’un dumping, il reste néanmoins nécessaire de remédier aux effets négatifs des importations déloyales sur la situation de l’industrie de l’Union.
9. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
9.1. Niveau d’élimination du préjudice
(111)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, des mesures antidumping provisoires sont jugées nécessaires pour mettre un terme au préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(112)
Pour déterminer le niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping établies et du montant de droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par les producteurs de l’Union.
(113)
Lors du calcul du montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que toute mesure devrait permettre à l’industrie de l’Union de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôt que des producteurs de ce type pourraient raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping, sur la vente du produit similaire dans l’Union. Il est provisoirement estimé qu’une marge bénéficiaire correspondant à 5 % du chiffre d’affaires pourrait être considérée comme le minimum que l’industrie de l’Union aurait pu escompter en l’absence de dumping préjudiciable. Il s’agit du même pourcentage qui a été utilisé dans des procédures antérieures concernant le même produit, et aucune information n’indique un changement de circonstances à cet égard ni que ce niveau ne serait pas approprié dans le cas présent. Sur cette base, un prix non préjudiciable du produit similaire a été calculé pour les producteurs de l’Union.
(114)
La majoration de prix nécessaire a ensuite été déterminée en comparant, pour chaque type de produit, le prix à l’importation moyen pondéré du producteur-exportateur thaïlandais et le prix non préjudiciable des types de produit vendus par les producteurs de l’Union sur le marché de l’Union au cours de la période d’enquête. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne CAF à l’importation des types comparés. La marge de préjudice ainsi obtenue est supérieure à la marge de dumping.
9.2. Mesures provisoires
(115)
Compte tenu de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré que des mesures antidumping provisoires devraient être instituées à l’encontre des importations en provenance de Thaïlande, au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice), selon la règle du droit moindre. En l’espèce, le taux de droit devrait donc être fixé au niveau des marges de dumping constatées.
(116)
En conséquence, les marges d’élimination du préjudice, les marges de dumping et les taux proposés du droit antidumping provisoire pour la Thaïlande, exprimés en pourcentage du prix caf franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établissent comme suit:
Producteur-exportateur
Taux du droit antidumping provisoire
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thaïlande
17,2 %
Toutes les autres sociétés
17,2 %
10. DISPOSITION FINALE
(117)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions concernant l’institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et sont susceptibles de faire l’objet d’un réexamen aux fins de l’institution d’un droit définitif,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les mécanismes pour reliure à anneaux, relevant actuellement du code NC ex 8305 10 00 (codes TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 et 8305100036) et originaires de Thaïlande. Aux fins du présent règlement, les mécanismes pour reliure à anneaux sont composés d’au moins deux plaques ou fils en acier, comprenant au moins quatre demi-anneaux en fil d’acier, le tout étant maintenu par une plaque de recouvrement en acier. Ils s’ouvrent en tirant sur les demi-anneaux ou à l’aide d’un petit dispositif en acier fixé sur le mécanisme.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, des produits décrits au paragraphe 1 est de 17,2 %.
3. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 10 février 2011.