PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2010
ze dne 22. února 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), zrušující nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009,
s ohledem na návrh předložený Evropskopu komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 119/97 (3) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 32,5 % do 39,4 % na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů (dále jen „MKP“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Tyto sazby cla byly použitelné na MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků, přičemž na MKP se 17 a 23 kroužky se vztahovalo clo rovnající se rozdílu mezi minimální dovozní cenou (325 EUR za 1 000 kusů) a cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, pokud byla posledně jmenovaná cena nižší než minimální dovozní cena.
(2)
Na základě přezkumného šetření podle článku 12 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 2100/2000 (4) upravila a zvýšila výše uvedené celní sazby pro některé MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků. Upravené celní sazby se pohybovaly od 51,2 % do 78,8 %.
(3)
Na základě žádosti dvou výrobců v Unii byl v lednu 2002 (5) zahájen přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a Rada nařízením (ES) č. 2074/2004 (6) prodloužila platná antidumpingová opatření o čtyři roky.
(4)
Na základě šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1208/2004 (7) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli.
(5)
V návaznosti na šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 33/2006 (8) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli.
(6)
Na závěr, v srpnu 2008 Rada nařízením (ES) č. 818/2008 (9) rozšířila oblast působnosti opatření na některé nepatrně upravené MKP, jelikož bylo zjištěno, že opatření jsou obcházena.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti platných antidumpingových opatření týkajících se dovozu některých MKP pocházejících z ČLR (10) obdržela Komise dne 4. září 2008 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(8)
Žádost podal výrobce v Unii Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část celkové výroby mechanismů kroužkových pořadačů v Unii, v tomto případě více než 50 %. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení existují dostatečné důkazy, a přezkum zahájila (11).
3. Šetření
a) Postup
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž věděla, že se jich tento přezkum týká, zástupce vyvážející země, žádajícího výrobce v Unii a druhého známého výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny strany, které o to ve výše uvedené lhůtě požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody, aby byly vyslechnuty, dostaly k vyslechnutí příležitost.
(12)
Všem stranám, které byly úředně vyrozuměny o zahájení přezkumu, a těm, které o to požádaly, byly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu zaslány dotazníky. Kromě toho byl osloven jeden výrobce v Thajsku (plánovaná srovnatelná země) a byl mu zaslán dotazník.
(13)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce z ČLR, který do Evropské unie (dále jen „EU“) MKP nevyváží, a jeho společnosti ve spojení v Thajsku, od žádajícího výrobce v Unii, tří nezávislých dovozců a jednoho uživatele, který je ve spojení s žadatelem. Druhý výrobce v Unii při tomto šetření nespolupracoval a jeden nezávislý dovozce pouze předložil připomínky.
(14)
Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly v reakci na toto oznámení podat námitku. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
b) Zúčastněné strany a kontrolní návštěvy
(15)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily veškeré informace považované za nezbytné pro určení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu EU. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
i)
žádající výrobce Unie
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko,
ii)
výrobce ve vyvážející zemi
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS) v Guangzhou a společnost ve spojení Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS“) v Hongkongu, ČLR,
iii)
nezávislý dovozce v EU
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie.
c) Období šetření
(16)
Šetření pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2007 do 30. září 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek definovaný v nařízení Rady (ES) č. 2074/2004, tj. některé mechanismy kroužkových pořadačů, které se skládají ze dvou ocelových destiček nebo drátů s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače. Kroužky mohou být různého tvaru, nejobvyklejší jsou však kruhové a ve tvaru D („dotčený výrobek“). MKP v současnosti spadají pod kód KN ex 8305 10 00. Pákové mechanismy spadající pod tentýž kód do definice dotčeného výrobku zahrnuty nejsou.
(18)
MKP se používají k výrobě papírových, lepenkových a plastem potažených kancelářských šanonů, předváděcích a dalších vázaných šanonů.
(19)
Během období přezkumného šetření bylo v EU prodáno velké množství různých typů MKP. Rozdíly mezi těmito jednotlivými typy byly stanoveny na základě šířky základní desky, typu mechanismu, počtu kroužků, systému rozevírání kroužků, kapacity co do množství papíru, průměru kroužků, tvaru kroužků, délky a rozestupu kroužků. Vzhledem ke skutečnosti, že všechny MKP mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a že mohou být v určitém rozsahu vzájemně zaměnitelné, bylo pro účely současného řízení stanoveno, že všechny MKP představují jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo rovněž zjištěno, že neexistuje žádný rozdíl v základních fyzikálních a technických vlastnostech a užití mezi MKP vyráběnými v ČLR a MKP vyráběnými výrobním odvětvím Unie a prodávanými na trhu EU.
(21)
Byl tudíž vyvozen závěr, že MKP pocházející z ČLR a MKP, které jsou vyráběny a prodávány výrobním odvětvím Unie na trhu EU, jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ČI OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k pokračování či obnovení dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(23)
Při šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce, který vyváží MKP do EU. Ze čtyř čínských společností vyjmenovaných v žádosti spolupracovala pouze jedna společnost a dále spolupracovala společnost v Thajsku, která je s ní ve spojení. Ostatní tři vyvážející společnosti na dotazník neodpověděly. Jediný čínský spolupracující výrobce dotčený výrobek do EU nevyvážel, vyvážel jej však na jiné trhy třetích zemí. Vzhledem k tomu, že během období přezkumného šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce MKP, který je vyváží do EU, bylo v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení nutné založit zjištění ohledně dumpingu na informacích, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto případě se mělo za to, že nejrozumnější a nejvhodnější jsou informace o vývozu poskytnuté Eurostatem. Bylo-li to účelné a s patřičným ohledem na lhůty šetření, byly tyto informace ověřeny porovnáním s informacemi od jediného čínského výrobce, který při stávajícím šetření spolupracoval, avšak MKP do EU nevyvážel, a s čínskými statistikami vývozu. Nicméně vzhledem k tomu, že od čínských vyvážejících výrobců nejsou k dispozici žádné konkrétní údaje o jednotlivých společnostech, pokud jde o množství a objemy, jsou statistické údaje Eurostatu stále považovány za jediné dostupné zástupné údaje týkající se čínského vývozu do EU, třebaže se absolutní úroveň cen udávaná Eurostatem zdá poměrně vysoká ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách vývozu a v údajích Eurostatu týkajících se jiných třetích zemí.
2. Pokračování dumpingu
a) Srovnatelná země
(24)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
V předchozím šetření byla jako srovnatelná země vybrána Indie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise informovala jediného indického výrobce, který během předchozího šetření spolupracoval, o zahájení současného řízení, příslušná strana však odmítla spolupracovat. V žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti bylo pro účely stanovení běžné hodnoty navrženo jako srovnatelná země Thajsko. Tuto volbu některé strany účastnící se řízení zpochybnily s tvrzením, že by jako odpovídající srovnatelná země měla být použita Indie.
(26)
Pokud jde o Thajsko, se spoluprací souhlasil jeden thajský výrobce. Proto Komise zkoumala, zda je možné použít údaje získané z Thajska pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v Thajsku nebyl dotčený výrobek na domácím trhu prodáván. Proto by bylo nutné stanovit případně běžnou hodnotu v Thajsku na základě čl. 2 odst. 6 písm. c).
(27)
Kromě toho je ze srovnání úrovně průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z Thajska a průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z ČLR podle údajů Eurostatu patrné, že čínské ceny jsou vyšší než ceny thajské. V tomto ohledu je třeba podotknout, že existuje značná škála různých typů výrobku, které definice dotčeného výrobku zahrnuje, a ceny se mohou různit v závislosti na typu výrobku. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, nebylo možné určit přesné složení jejich vývozu do EU a porovnat jej se sortimentem výrobků thajských vyvážejících výrobců. Jelikož nic nenaznačovalo tomu, že je možné výrazný rozdíl ve vývozních cenách přičítat jinému faktoru, byl tudíž vyvozen závěr, že se sortiment MKP vyvážených do EU čínským vyvážejícím výrobcem a thajským vyvážejícím výrobcem liší. Na základě rozdílů ve vývozních cenách z Thajska a ČLR do Evropské unie bylo za použití nejlepších dostupných údajů konstatováno, že z ČLR jsou vyváženy spíše nákladnější, propracovanější typy výrobků, a že by z toho důvodu nebylo vhodné použít pro stanovení běžné hodnoty v ČLR thajské údaje.
(28)
Kromě toho byla příslušná thajská společnost ve spojení s jedinými čínským spolupracujícím výrobcem MKP. Komise zkoumala, zda by skutečnost, že jsou obě společnosti ve spojení, mohla mít vliv na stanovení běžné hodnoty. V této souvislosti se připomíná, že při předchozích šetřeních (jmenovitě při dvou šetřeních obcházení opatření) bylo zjištěno, že thajská společnost byla zřízena jako obchodní odpověď čínského výrobce na uložení antidumpingových opatření na dotčený výrobek. Stejný závěr potvrzuje stávající šetření, jak je podrobně vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění. Vzhledem k této dobře zavedené vazbě mezi čínským a thajským výrobcem bylo považováno za vhodné nepoužít informace poskytnuté jedinou společností v navržené srovnatelné zemi, která spolupracovala. S ohledem na všechny výše uvedené faktory a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení proto Thajsko nebylo považováno za vhodnou srovnatelnou zemi pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
S ohledem na výše popsané skutečnosti týkající se Thajska a na skutečnost, že chyběla spolupráce ze srovnatelné země (Indie) použité při předchozím šetření, jakož i na to, že při šetření nespolupracovala žádná čínská společnost, která vyváží MKP do EU, bylo považováno za vhodné založit běžnou hodnotu na jakémkoli jiném rozumném základě, tedy na cenách skutečně zaplacených nebo splatných za obdobný výrobek v Unii.
b) Běžná hodnota
(30)
S ohledem na výše popsané skutečnosti bylo rozhodnuto vycházet při určení běžné hodnoty v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení z cen výrobního odvětví Unie, tedy z cen skutečně zaplacených či splatných za obdobný výrobek v Unii. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách žádajícího výrobce v Unii. Bylo zjištěno, že prodej obdobného výrobku vyráběného tímto výrobcem na domácím trhu je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do EU z ČLR reprezentativní. Jelikož prodejní ceny výrobního odvětví Unie vedly ke ztrátám, bylo nutné je patřičně opravit, aby zahrnovaly přiměřené ziskové rozpětí, jak stanoví čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. V tomto ohledu bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, což je o tohoto druhu obchodních činností považováno za přiměřené.
c) Vývozní cena
(31)
V souladu s článkem 18 základního nařízení a s ohledem na to, že žádní čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena vypočtena za použití údajů Eurostatu.
d) Srovnání
(32)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. Aby bylo zaručeno spravedlivé porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a porovnatelnost cen. V nezbytných případech byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění a dalších nákladech spojených s přepravou.
e) Dumpingové rozpětí
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace týkající se Číny, bylo na základě srovnání vážených průměrných hodnot vypočteno celostátní dumpingové rozpětí ve výši 20,7 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici EU před proclením.
f) Závěr týkající se dumpingu
(34)
Při šetření bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Tento závěr byl založen i) na jedné straně na vývozních cenách stanovených podle údajů Eurostatu z důvodů vysvětlených ve 23. bodě odůvodnění a ii) na druhé straně na běžné hodnotě určené v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě cen výrobního odvětví Unie z důvodů vysvětlených ve 24. až 29. bodě odůvodnění.
3. Obnovení dumpingu
(35)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že až na jedinou společnost, která vyvážela pouze do zemí, které nejsou členy EU, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a vzhledem k nedostatku veřejně dostupných informací se níže uvedené závěry opírají především o dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě o údaje Eurostatu, údaje od jediné spolupracující společnosti, o čínské statistické údaje a o žádost o přezkum.
(36)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: a) volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců z hlediska objemů a cen a b) atraktivita trhu EU pro čínské vývozce z hlediska cen a objemu.
a) Volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců
(37)
Stojí za připomenutí, že vzhledem k tomu, že s výjimkou WHS žádní vyvážející výrobci nespolupracovali, nebyly kromě informací týkajících se spolupracujícího výrobce k dispozici žádné informace o výrobě v ČLR, volné výrobní kapacitě a o prodejích na čínském trhu.
(38)
Jediný čínský spolupracující výrobce v období od roku 2005 do období přezkumného šetření výrazně snížil vlastní výrobní kapacitu (přesný údaj nelze zveřejnit, jelikož je důvěrného charakteru). Tento čínský výrobce je však schopen svoji výrobní kapacitu znovu rozšířit. Tuto sníženou výrobní kapacitu by opravdu bylo možné neprodleně a bez námahy obnovit, jelikož výrobce stále vlastní prázdný výrobní závod v blízkosti závodu, který je v provozu. V tomto místě by tento čínský výrobce mohl v krátké době, tj. během šesti měsíců, znovu zřídit výrobní linku pro výrobu MKP za použití stávajícího vybavení, které v současné době slouží jiným výrobním potřebám, ale mohlo by být znovu upraveno za účelem zvýšení jeho celkové produkce MKP. V tomto ohledu je třeba také poznamenat, že tento čínský výrobce výrobek neprodává na domácím trhu a že zjevně nemá v úmyslu v blízké budoucnosti prodej na domácím trhu zahájit. Pokud by se dopustilo, aby opatření pozbyla platnosti, mohl by tento výrobce tudíž rychle zvýšit výrobu a nasměrovat ji na kterýkoli vývozní trh (včetně trhu EU, na němž výrobek v současnosti neprodává). Společnost rovněž potvrdila, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, uzavřela by výrobní závod thajské společnosti, s níž je ve spojení, a přesunula by veškerou výrobu MKP zpět do Číny. Spolupracující společnost neudržovala vysokou úroveň investic, což lze snadno vysvětlit s ohledem na existenci thajské společnosti, která je s ní ve spojení, na to, že úroveň investic obecně potřebná pro takovýto typ výrobní činnosti je nízká, a na krátkou dobu potřebnou k úpravě strojního zařízení na výrobu MKP.
(39)
Pokud jde o nespolupracující čínské výrobce, závěr zní, že v ČLR stále existují volné výrobní kapacity. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že celkově čínský vývoz klesá a že nejsou k dispozici žádné informace, z nichž by bylo zřejmé, že se kapacita v ČLR snížila. Kromě toho se podotýká, že realizační doba, pokud jde o adaptabilitu strojního zařízení a celkovou univerzálnost vybavení v odvětví MKP, je krátká, a kapacity by tudíž mohly být v reakci na vývoj na trhu s MKP snadno obnoveny.
(40)
Pokud jde o vývozní prodeje jediného čínského spolupracujícího výrobce do třetích zemí, poskytl tento výrobce pouze částečné informace, které naznačují, že jeho prodej v období od roku 2006 do období přezkumného šetření vzrostl přibližně o 10 %. Během téhož období vzrostla jeho průměrná cena při vývozu do třetích zemí o 0,7 %.
(41)
Pokud jde o vývoj celkového čínského vývozu do jiných zemí, byly konzultovány dostupné čínské statistické údaje, aby bylo možné stanovit objemy a ceny čínských vývozů. Tyto údaje potvrzují, že v období od roku 2004 do období přezkumného šetření došlo k výraznému poklesu MKP z Číny. Podle čínských statistik činil objem MKP vyvezených v roce 2004 198 milionů kusů, tento objem klesl během období přezkumného šetření na 89 miliónů kusů. Průměrná prodejní cena v období od roku 2004 do roku 2007 na druhou stranu prudce klesla a během období přezkumného období se pohybovala v úrovních mírně nižších než v roce 2004. Skutečnost, že objemy čínského vývozu MKP představovaly v období přezkumného šetření pouze 45 % úrovně z roku 2004, přestože průměrná vývozní cena byla v období přezkumného šetření o 7 % nižší než cenová úroveň vývozu v roce 2004, potvrzuje, že čínští výrobci, ať už se jedná o výrobce spolupracující při šetření, či nikoli, jsou silně stimulováni, aby se vzhledem ke svým dostupným kapacitám a trendu zvyšování vývozních cen, zaznamenaným během posledních let, vrátili k původně dosahované vývozní výkonnosti. Za těchto okolností lze důvodně usuzovat, že pokud by se připustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stal by se trh EU pro tyto čínské výrobce velmi atraktivním cílem a tito výrobci by pak usilovali o to, aby na trh EU vyvezli značná množství.
b) Atraktivita trhu EU
(42)
Před uložením antidumpingových cel představovala EU pro ČLR z hlediska celkového objemu druhý nejvýznamnější vývozní trh s MKP. Po uložení antidumpingových opatření, po jejich rozšíření v návaznosti na dvě šetření obcházení opatření a po jejich přezkumu v roce 2008, jehož cílem bylo rozšířit oblast jejich působnosti, podíl ČLR na trhu soustavně klesal. Podíly na trhu zůstaly během posuzovaného období značně vyrovnané a během období přezkumného šetření jen mírně klesly na 3,2 % (- 0,4 %). Nicméně velikost trhu EU, který je hned po USA druhým největším trhem, a z toho plynoucí poptávka činí z EU ve srovnání s jinými čínskými vývozními trhy důležitý cíl. Čínskou přítomnost na trhu EU v minulosti a význam tohoto trhu lze považovat za jednoznačné znamení, že čínští výrobci by se v budoucnosti pokusili znovu získat podíly na trhu EU.
(43)
Kromě toho existují jasná znamení, že čínské subjekty probíhající šetření pozorně sledují a zvažují možnost začít vyvážet do EU. V tomto ohledu se podotýká, že po zahájení řízení Komise obdržela námitky od čínského výrobce, který není zmíněn v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, v nichž se uvádí, že společnost byla založena v roce 2005, že vyrábí MKP a má v úmyslu je od roku 2009 vyvážet na trh EU. Tato společnost původně uvažovala o možnosti spolupracovat při šetření, neposkytla však náležitou odpověď na dotazník. Výše uvedené skutečnosti potvrzují, že EU zůstává pro čínské výrobce atraktivním trhem i přes existenci stávajících antidumpingových opatření, a pokud by se tudíž připustilo, aby opatření pozbyla platnosti, výrazně by vzrostla motivace čínských výrobců zvýšit či obnovit vývoz do EU.
(44)
Historický význam a atraktivitu EU jakožto trhu s MKP rovněž potvrzují neustávající minulé pokusy obejít či vstřebat stávající antidumpingová opatření. Od uložení antidumpingových opatření proti ČLR se čínští vývozci skutečně soustavně pokoušejí tato opatření obcházet či vstřebávat, aby získali přístup na trh EU. Připomíná se, že stávající opatření byla v roce 2000 zesílena v důsledku anitabsorpčního řízení, v důsledku obcházení byla v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laos a v roce 2008 byla pozměněna, pokud jde o definici dotčeného výrobku, a to rovněž v důsledku obcházení prostřednictvím nepatrné úpravy výrobku.
(45)
Pokud jde o ceny, podle čínských statistik je průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trhy třetích zemí vyšší než průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trh EU, ale stále je výrazně nižší než průměrná indická a thajská cena, tedy cena jejich možných přímých konkurentů, při vývozu na trh EU. Z příslušných čínských údajů o vývozu vyplývá, že čínští výrobci již mají navzdory svým současným výsledkům v EU na většině ostatních trhů dobře zavedené postavení. Je tudíž jasné, že trh EU by byl pro čínské vývozce finančně atraktivní možností, jelikož by v EU mohli výrobky prodávat za vyšší ceny, aniž by tím ohrozili svůj prodej v ostatních částech světa, a stále by přitom mohli praktikovat cenové podbízení vůči svým hlavním konkurentům v EU prodejem za dumpingové ceny.
c) Opatření třetích zemí na ochranu obchodu
(46)
Žádná třetí země neuplatňuje vůči dovozu MKP pocházejících z ČLR opatření na ochranu obchodu.
4. Závěr
(47)
Z šetření je patrné, že jak spolupracující vyvážející výrobce, tak i s největší pravděpodobností rovněž ostatní čínští vyvážející výrobci mají vzhledem k tomu, že od roku 2004 do období přezkumného šetření výrazně poklesl jejich vývoz, značnou volnou kapacitu. Při šetření se rovněž ukázalo, že čínské subjekty mají soustavný zájem vstoupit na trh EU. Kromě toho by jediný spolupracující výrobce mohl snadno přesunout svoji výrobní kapacitu z Thajska zpět do Číny, pokud by antidumpingová opatření byla zrušena.
(48)
Pokud by se dopustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, je vzhledem k volné kapacitě čínských výrobců a univerzálnosti jejich strojního zařízení a vybavení pravděpodobné, že by se dovoz z ČLR na trh EU ve značném množství obnovil. EU je v současné době jediným trhem na světě, na němž existují antidumpingová opatření, a zjištěné skutečnosti naznačují, že by čínští vývozci jistě usilovali o to, získat pomocí využití adabtability potřebné kapacity znovu co nejdříve své minulé podíly na trhu. Výše uvedený závěr je podpořen skutečností, že by si mohli dovolit prodávat za ceny, které jsou nižší než ceny všech jejich konkurentů na trhu EU, a během období přezkumného šetření již prokázali, že tak činí.
(49)
Na základě těchto zjištění a událostí je pravděpodobné, že pokud by čínští vývozci obnovili vývoz do EU, byly by ceny tohoto vývozu pod běžnou hodnotou. Z toho důvodu se konstatuje, že pokud by byla stávající opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu z čínské strany.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(50)
Během období přezkumného šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(51)
První výrobce je žadatel a při šetření spolupracoval. Druhý (menší) výrobce v Unii nespolupracoval. Při šetření bylo stanoveno, že žadatel představoval během období přezkumného šetření více než 50 % celkové výroby MKP v Unii. Proto se má za to, že tento výrobce představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále bude tedy označován výrazem „výrobní odvětví Unie“. Žadatel a jeho dceřiné společnosti nejsou ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci.
(52)
Je třeba poznamenat, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek a byli převzati rakouskou skupinou. Společnosti byly rozsáhle restrukturalizovány a v roce 2003, tedy přibližně dva roky před posuzovaným obdobím, byla vytvořena současná struktura „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“. Společnost má sídlo v Rakousku a výroba probíhá v Maďarsku.
E. SITUACE NA TRHU EU
1. Spotřeba na trhu EU
(53)
Odpovědi na dotazníky poskytnuté spolupracujícím výrobcem v Unii byly použity ke zjištění prodeje MKP výrobního odvětví Unie na trhu EU. K výpočtu výše prodeje výrobce v Unii, který není zahrnut do definice výrobního odvětví Unie, byly také použity další dostupné informace.
(54)
Kromě údajů o dovozu z Thajska, které byly získány z odpovědí na dotazník obdržených v rámci souběžného antidumpingového řízení týkajícího se Thajska, byly údaje o objemu dovozu získány ze statistik Eurostatu.
(55)
Na tomto základě bylo zjištěno, že spotřeba MKP v EU během posuzovaného období klesla o 4 %, tedy přibližně ze 170-180 milionů kusů v roce 2005 na 165-175 milionů kusů v období přezkumného šetření (12).
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
49
41
43
Podíl na trhu (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Pro stanovení celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodné započítat dovoz ze zemí, na které byla podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení rozšířena stávající antidumpingová opatření, tedy z Vietnamu a Laosu (viz 4. a 5. bod odůvodnění výše). Mělo se za to, že dovoz z těchto zemí ve skutečnosti tvořily výrobky pocházející z ČLR. Na základě těchto skutečností bylo stanoveno, že celkový dovezený objem MKP z ČLR klesl během posuzovaného období o více než 50 %. Ve stejném rozsahu klesl během tohoto období i podíl na trhu. Je však třeba podotknout, že tyto údaje zahrnují dovozy odesílané z Laosu pouze v roce 2005 a že v uvedeném roce představovaly tyto dovozy polovinu dovozů. Je třeba podotknout, že v dubnu 2005 bylo zahájeno šetření obcházení opatření týkající se dovozu MKP odesílaných z Laosu.
(57)
Podíl ČLR na trhu klesl v roce 2006 ze 7,0 % na 3,8 % a od té doby zůstává vyrovnaný (přibližně 3 %). Je třeba poznamenat, že v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti klesly podíly ČLR na trhu ze 14,8 % v roce 1998 na 1,9 % v roce 2001, podíl čínských MKP na trhu je tedy v současnosti vyšší než na konci období zkoumaného při předešlém přezkumu před pozbytím platnosti.
b) Dovozní ceny dotčeného výrobku/podbízení
(58)
Ze tří spolupracujících dovozců dovážel během období přezkumného šetření MKP z ČLR pouze jeden. Tento dovoz byl velice nízký ve srovnání s celkovým dovozem z ČLR a sestávaly z mechanismů se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Tento dovoz tudíž nebylo možné použít jako reprezentativní základ. Podle statistických údajů Eurostatu klesly dovozní ceny MKP pocházejících z ČLR během posuzovaného období o 5 % a čínské ceny představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 10 % (bez zohlednění antidumpingových cel). Absolutní úroveň cen vykázaná Eurostatem se však zdá ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách o vývozu a s údaji Eurostatu pro jiné třetí země poměrně vysoká. Jak je poznamenáno výše, je pravděpodobné, že pokud by opatření byla zrušena, čínské vývozní ceny by se musely přizpůsobit cenám zahraničních konkurentů (Thajsko, Indie), a v důsledku toho by úroveň cenového podbízení byla mnohem významnější.
c) Dovoz z jiných třetích zemí
2005
2006
2007
OPŠ
Indie
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thajsko
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hongkong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Jiné
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Pokud jde o dovoz z jiných třetích zemí, dovoz MKP pocházejících z Indie klesá, zatímco dovoz MKP pocházejících z Thajska během období přezkumného šetření mírně vzrostl a ve srovnání s předcházejícími roky je na vyšší úrovni. Stejně jako jiné země vyváží MKP do EU i Hongkong, v tomto ohledu však nebyly vzneseny žádné námitky a k dispozici nejsou žádné další informace.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (13)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
102
118
119
Výrobní kapacita
100
91
100
103
Využití kapacity (%)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
Během posuzovaného období výroba vzrostla téměř o 20 %, zatímco kapacita zůstala poměrně vyrovnaná. V důsledku toho se využití kapacity vyvíjelo obdobně jako výroba a vzrostlo o 9 procentních bodů.
(61)
Úroveň využití kapacity během období přezkumného šetření však byla nižší než úroveň dosažená v roce 2001, tedy během období šetření v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti. Míra využití kapacity se tehdy pohybovala mezi 70 % a 75 %.
b) Stav zásob
2005
2006
2007
OPŠ
Konečné zásoby
100
95
119
143
(62)
Během posuzovaného období vrostly zásoby výrobního odvětví Unie celkem o 43 %. Velkou část výroby MKP tvoří standardní výrobky, a výrobní odvětví Unie tudíž musí udržovat určitou úroveň zásob, aby bylo schopno rychle uspokojit poptávku svých zákazníků. Jakýkoli nárůst konečných zásob nad průměrnou úroveň je tudíž znamením, že při prodeji výrobků (na domácím trhu a na trhu vývozním) dochází k obtížím. Měla by být rovněž zohledněna sezónní povaha prodeje: prodej je významnější během posledního čtvrtletí, což odpovídá začátku školního roku.
c) Prodaná množství, podíl na trhu a růst
2005
2006
2007
OPŠ
Objem prodeje
100
113
118
123
Podíl na trhu
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu EU vzrostl během posuzovaného období o 23 % a podíly na trhu se zvýšily ze 24,4 % na 31,1 %, vrostly tedy téměř o 7 procentních bodů. Tento nárůst podílů na trhu ukazuje, že růst výrobního odvětví Unie byl vyšší než růst spotřeby.
(64)
Absolutní úroveň podílu na trhu však zůstala pod úrovní z roku 2001, tedy úrovní během předchozího období šetření, kdy se pohybovala kolem 40 %.
d) Prodejní ceny a náklady
2005
2006
2007
OPŠ
Prodejní ceny
100
88
88
88
(65)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie klesla během posuzovaného období o 12 %. Je třeba poznamenat, že v posledních letech kopírovaly ceny surovin (oceli) rostoucí celosvětový trend a že ocel představuje přibližně 40 % celkových nákladů na jednotku. Prodejní ceny vedly od roku 2006 ke ztrátám.
e) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Ziskovost
100
- 646
-62
- 115
Návratnost čistých aktiv
100
-72
- 103
-53
Peněžní tok
100
56
42
- 131
(66)
V roce 2005 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, situace se však v nadcházejícím roce závažně zhoršila v důsledku obcházení opatření, které vedlo k jejich rozšíření v roce 2006 a k rozšíření definice výrobku v roce 2008. Ačkoli se však ziskovost v roce 2007 zlepšila, nebylo výrobní odvětví Unie stále schopno dosáhnout hranice ziskovosti a během období přezkumného šetření vykazovalo ztráty. Během období přezkumného šetření byly ztráty nízké.
(67)
Peněžní tok a návratnost čistých aktiv se do značné míry vyvíjely stejně. Za takové finanční situace by žadatel, jenž představuje výrobní odvětví Unie, nepochybně čelil obtížím při získávání kapitálu mimo skupinu.
f) Investice a schopnost získávat kapitál
2005
2006
2007
OPŠ
Investice (EUR)
100
190
85
80
(68)
Třebaže investice klesaly, a sice o 20 % během posuzovaného období, udrželo si výrobní odvětví Unie určitou úroveň investic, aby zůstalo konkurenceschopné. Tyto investice přestavovalo nové strojní zařízení, aby se zlepšil výrobní proces a zvýšila konkurenceschopnost.
(69)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, vzhledem ke špatné finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že jeho schopnost získávat kapitál z nezávislých zdrojů byla závažně ovlivněna.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
OPŠ
Zaměstnanost
100
94
105
104
Produktivita
100
109
113
114
Celkové mzdy
100
102
107
111
Mzdy
100
109
102
106
(70)
Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost (jednotky na plný úvazek) o 4 % a produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, se zlepšila o 14 %; celkové náklady na pracovní sílu vzrostly o 11 %, což lze do značné míry vysvětlit nárůstem zaměstnanosti; průměrný nárůst mzdy na jednoho zaměstnance byl nižší.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(71)
Na základě nejspolehlivějších dostupných skutečností byla během období přezkumného šetření na základě šetření stanovena existence dumpingu ve výši 20,7 %, což je poměrně vysoká hodnota.
4. Závěr
(72)
Výrobní odvětví Unie bylo restrukturalizováno a do určité míry těžilo z uložení opatření proti dumpingovým dovozům. Jeho hospodářská situace se skutečně v posledních letech zlepšila: výroba, prodej, podíl na trhu a zaměstnanost vykazují příznivý vývoj.
(73)
Navzdory výše zmíněnému příznivému vývoji se však výrobnímu odvětví nepodařilo zcela překonat újmu, kterou utrpělo. To dokládají především finanční ukazatele: na ziskovosti, peněžním toku a návratnosti čistých aktiv jsou stále patrné určité známky újmy. Výrobní odvětví rovněž zatím nebylo schopno dosáhnout úrovně prodeje a výroby, jíž dosahovalo v minulosti. To je rovněž nutné vnímat s ohledem na skutečnost, že během části zkoumaného období byla účinnost opatření rovněž oslabena jejich obcházením popsaným výše.
(74)
Přestože se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zůstalo během posuzovaného období výrobní odvětví Unie v obtížné situaci.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo své činnosti a těžilo z antidumpingových opatření. Avšak přestože tato opatření byla poprvé uložena v roce 1997, zcela účinná byla teprve tehdy, když byly vyrovnány účinky vstřebávání a obcházení. Ačkoli se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, toto odvětví nadále zůstává křehké a zranitelné.
(76)
Za takovýchto okolností je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy, aby bylo možné přezkoumat, zda by v případě, že by opatření byla zrušena, předpokládaný vývoj dovozu pocházejícího z ČLR z hlediska objemů a cen dále zhoršil situaci výrobního odvětví a způsobil podstatnou újmu.
1. Dopad předpokládaného zvýšení dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie
(77)
Připomíná se, že Čína disponuje značnou volnou kapacitou a že by výroba MKP mohla být snadno ve velkém rozsahu zvýšena. Toto tvrzení vychází z výše uvedených zjištění, že by jediný spolupracující čínský výrobce mohl snadno obnovit svoji v současnosti sníženou výrobní kapacitu, a dokonce zavřít výrobní závod v Thajsku a výrobu přesunout do Číny. Kromě toho značnou volnou kapacitou disponují i další nespolupracující čínští výrobci či by pro ně bylo možné tuto kapacitu vzhledem ke krátké realizační době v souvislosti s adaptabilitou strojního zařízení a celkovou univerzálností vybavení nutného k výrobě MKP snadno obnovit.
(78)
Bylo stanoveno, že nárůst výroby MKP v ČLR by byl s nejvyšší pravděpodobností hromadně vyvážen do EU, pokud by opatření byla zrušena. Tento předpoklad vychází ze skutečnosti, že trh EU je nadále důležitý z hlediska velikosti a v minulosti představoval pro čínské vývozce důležitý trh a tito vývozci by se jistě pokusili znovu získat ztracené podíly na trhu. Atraktivitu trhu EU pro čínské vývozce rovněž jednoznačně dokládají četné pokusy obejít zavedená antidumpingová opatření. Opatření byla opravdu vstřebávána, obcházena prostřednictvím třetích zemí a dokonce pomocí nepatrné úpravy výrobků.
(79)
Na závěr se konstatuje, že jakékoli budoucího zvýšení dovozu MKP do EU by mělo závažné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření byla zrušena, objem dovozu MKP z ČLR by byl podle očekávání významný. Kromě toho by tento dovoz s největší pravděpodobností vyvíjel značný cenový tlak na trh EU, tudíž i na výrobní odvětví Unie, jak naznačuje analýza cenové úrovně na trhu EU a na trzích třetích zemí. Při současných čínských cenách podle Eurostatu opravdu dochází k podbízení vůči cenám EU přibližně o 10 % (bez antidumpingových cel) a jsou v současnosti mnohem vyšší než průměrná cena možných konkurentů Číny (Indie a Thajska) na trhu EU. Pokud by opatření byla zrušena a čínští výrobci by mohli do EU vyvážet všechny typy MKP bez antidumpingových cel, je více než pravděpodobné, že by alespoň do určité míry přizpůsobili své ceny cenám svých konkurentů. To je rovněž potvrzeno (nízkou) úrovní čínských cen na trzích třetích zemí, jak uvádějí čínské vývozní statistiky. Pokud by neplatila žádná opatření, stal by se tudíž trh EU pro čínské vývozce velice atraktivním.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(80)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do EU za velice nízké ceny, čímž by byla stlačena celková úroveň cen na trhu EU. Je třeba poznamenat, že většina výrobků na trhu s MKP je vysoce standardizována, a cena je tudíž hlavním rozhodovacím faktorem.
(81)
Vzhledem k již tak špatné situaci výrobního odvětví Unie by podstatné zvýšení dovozu z ČLR za dumpingové ceny ve spojení s podstatným cenovým podbízením mělo nepochybně pro situaci výrobního odvětví Společenství vážné důsledky. Tím by došlo ke vzniku podstatné újmy, která by zcela anulovala snahy příslušného výrobního odvětví o restrukturalizaci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(82)
Bylo zkoumáno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě poskytnutých důkazů zkoumáno, jaký dopad by mělo obnovení opatření na všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo skončení platnosti takových opatření.
(83)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Jak již bylo uvedeno, na dotazník odpověděli pouze spolupracující výrobci Unie a tři nezávislí dovozci. Jeden nezávislý dovozce a jeden uživatel rovněž předložili připomínky, aniž by odpověděli na dotazník.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU přítomny po dlouhou dobu, ale potýkaly se se značnými finančními potížemi, které byly mimo jiné způsobeny nekalými dovozními praktikami.
(85)
Jejich hospodářská situace byla natolik špatná, že obě společnosti musely vyhlásit konkurs. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila konkurs v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, Koloman Hander pozbyl platební schopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, která je žadatelem v tomto přezkumu.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe konkurovat na světové úrovni, ale zejména na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU.
(87)
Akvizice firmy Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a ve Spojených státech amerických, jasně ukázala, že výrobní odvětví Společenství chce zlepšit svůj přístup na světový trh a zvýšit vážnost svého restrukturalizačního úsilí.
(88)
Jak je patrné z analýzy hospodářské situace příslušné společnosti, snahy žadatele byly alespoň zčásti úspěšné. V posledních letech roste výroba, objem prodeje a podíl na trhu, jakož i zaměstnanost.
(89)
Snahy výrobního odvětví zlepšit svoji situaci však byly oslabovány, neboť účinky opatření proti nekalému dovozu zanikly v důsledku jejich vstřebávání či obcházení. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšení nejistá, jak dokládá vývoj finančních ukazatelů.
(90)
Z toho důvodu je výrobní odvětví stále citlivé vůči účinkům zvýšeného dovozu z ČLR za nízké a dumpingové ceny. Je zjevné, že pokud by opatření byla zrušena, výrobní odvětví by znovu čelilo vážným obtížím, které by mohly být příčinou jeho definitivního zániku. Výrobní odvětví Unie snahami o restrukturalizaci prokázalo, že je životaschopné a že je stále schopno dodávat na trh EU významný podíl, že však potřebuje dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovými dovozy, aby byla v tomto odvětví nastolena ustálená a zdravá situace.
(91)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování opatření po dobu dalších pěti let bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců
(92)
Tohoto šetření se zúčastnili čtyři nezávislí dovozci, ale pouze tři z nich poskytli odpovědi na dotazník. Tito dovozci však již MKP z ČLR nedováželi, s výjimkou jednoho, který dovážel pouze mechanismy se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Dva z nich byli proti šetření a zpochybnili platná desetiletá antidumpingová opatření, třetí zaujal spíše neutrální postoj a uvedl, že se jej stávající opatření nijak nedotýkají.
(93)
Vzhledem k rozsahu antidumpingových opatření proti dovozu z ČLR a významného podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i skutečnosti, že toto odvětví rovněž vlastní důležitého distributora MKP na trhu EU, který má údajně jistou exkluzivitu pro MKP pocházející z Indie, si dovozci převážně stěžovali na omezené zdroje dodávek na trhu EU.
(94)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že v současnosti existují na trhu EU různé zdroje dodávek, a to buď od výrobního odvětví Unie, druhého výrobce ve Společenství nebo ze zdrojů jiných než ČLR, např. z Thajska.
(95)
Navíc, přestože je pravda, že úroveň stávajících opatření je poměrně vysoká, je třeba připomenout, že opatření byla zesílena na základě šetření, z něhož vyplynulo, že čínští vývozci opatření vstřebávají. Stávající úroveň je tudíž zcela odůvodněná.
(96)
Od okamžiku, kdy byla opatření uložena a jejich úroveň vzrostla, dovozy z ČLR výrazně poklesly a během období přezkumného šetření představovaly pouze malý podíl trhu EU. Dovozci se však této situaci přizpůsobili a změnili zdroje dodávek. I když se uznává, že bez opatření by měli rozsáhlejší zdroje dodávek, neboť dovozci v současné době nedovážejí MKP pocházející z ČLR, zachování opatření by na ekonomickou situaci těchto dovozců nemělo žádný nepříznivý vliv.
(97)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování platných opatření nemělo na dovozce žádný podstatný vliv.
4. Zájmy uživatelů
(98)
Jediný uživatel, který odpověděl na dotazník, předložil argumenty ve prospěch rozšíření opatření a tvrdil, že MKP vyráběné EU jsou mnohem kvalitnější než MKP dovážené z ČLR.
(99)
Další uživatel vznesl určité připomínky, nepředložil však žádné důkazy, jimiž by je odůvodnil. Z toho je patrné, že ačkoli byla zavedena určitá opatření, uživatelé nebyli těmito opatřeními výrazně dotčeni. Situace uživatelů se tudíž v důsledku zachování antidumpingových opatření pravděpodobně nezhorší.
5. Zájmy dodavatelského průmyslu
(100)
Dodavatelé ocelového drátu a ocelového pásku prodávají jen zanedbatelný procentní podíl své výroby výrobnímu odvětví Unie, a proto nejsou výsledkem tohoto řízení ovlivněni. Žádný z nich se nepřihlásil jako zúčastněná strana.
6. Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(101)
S ohledem na účinky možného pozbytí platnosti opatření na hospodářskou soutěž v EU je třeba poznamenat, že na celém světě je jen několik výrobců MKP, přičemž většinou se jedná o výrobce v Číně nebo výrobce ovládané čínskými vyvážejícími výrobci. Zánik několika zbývajících výrobců, kteří nejsou ovládáni čínskými společnostmi, by tak měl na hospodářskou soutěž v EU nepříznivé účinky.
7. Závěr týkající se zájmu Unie
(102)
S ohledem na výše uvedené faktory a úvahy je vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. SDĚLENÍ INFORMACÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(103)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Rovněž jim byl poskytnut čas, aby k poskytnutým informacím podaly připomínky a stanoviska. Byly analyzovány příslušné vznesené námitky, tím však nebyly pozměněny žádné podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bylo rozhodnuto stávající antidumpingová opatření zachovat.
(104)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by měla být, jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, obnovena antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 2074/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Mechanismy kroužkových pořadačů se pro účely tohoto článku rozumějí mechanismy, které sestávají ze dvou ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 a 8305100035) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 a 8305100034)
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Čínská lidová republika
51,2 %
8934
-
všechny ostatní společnosti
78,8 %
8900
Článek 2
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli (kódy TARIC 8305100011 a 8305100021).
2. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli (kódy TARIC 8305100013 a 8305100023).
3. Pro účely tohoto článku sestávají mechanismy kroužkových pořadačů ze dvou obdélníkových ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
4. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021 a 8305100023) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011 a 8305100013) je stanoveno clo ve výši 78,8 %.
Článek 3
Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Toto nařízení bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. února 2010.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 157/2010 DU CONSEIL
du 22 février 2010
instituant un droit antidumping définitif sur les importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux originaires de la République populaire de Chine à l’issue d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures effectué en vertu de l’article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 384/96
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1), qui abroge le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (2) (ci-après «le règlement de base»), et notamment l’article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009,
vu la proposition présentée par la Commission européenne (ci-après «la Commission») après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures en vigueur
(1)
Par le règlement (CE) no 119/97 (3), le Conseil a institué des droits antidumping définitifs, compris entre 32,5 et 39,4 %, sur les importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux (ci-après «les MRA») originaires de République populaire de Chine (ci-après «la RPC»). Ces taux de droit étaient applicables aux MRA autres que ceux à 17 ou 23 anneaux, tandis que les MRA à 17 et 23 anneaux étaient soumis à un droit égal à la différence entre le prix minimal à l’importation de 325 EUR par 1 000 pièces et le prix franco frontière de l’Union, avant dédouanement, dans les cas où ce dernier était inférieur au prix minimal.
(2)
À l’issue d’une enquête de réexamen au titre de l’article 12 du règlement de base, le Conseil a, par le règlement (CE) no 2100/2000 (4), modifié et augmenté les droits susmentionnés pour certains MRA autres que ceux à 17 ou 23 anneaux. Les droits modifiés s’échelonnaient de 51,2 à 78,8 %.
(3)
À la suite d'une demande émanant de deux producteurs de l’Union, un réexamen au titre de l’expiration des mesures conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base a été ouvert en janvier 2002 (5), et le Conseil a, par le règlement (CE) no 2074/2004 (6), prorogé de quatre ans les mesures antidumping existantes.
(4)
À l’issue d’une enquête au titre du contournement des mesures menée conformément à l’article 13 du règlement de base, le Conseil a, par le règlement (CE) no 1208/2004 (7), étendu les mesures antidumping définitives aux importations de certains MRA expédiées du Viêt Nam, qu’elles aient ou non été déclarées originaires de ce pays.
(5)
À l’issue d’une enquête au titre du contournement des mesures menée conformément à l’article 13 du règlement de base, le Conseil a, par le règlement (CE) no 33/2006 (8), étendu les mesures antidumping définitives aux importations de certains MRA expédiées de la République démocratique populaire lao, qu’elles aient ou non été déclarées originaires de ce pays.
(6)
Enfin, en août 2008, le Conseil a, par le règlement (CE) no 818/2008 (9), étendu les mesures à certains MRA légèrement modifiés, après qu’il fut établi que ces mesures avaient été contournées.
2. Demande de réexamen
(7)
À la suite de la publication d’un avis d’expiration prochaine des mesures antidumping applicables aux importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux originaires de RPC (10), la Commission a reçu, le 4 septembre 2008, une demande de réexamen de ces mesures introduite conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
(8)
Cette demande a été introduite par le producteur de l’Union Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (ci-après «le requérant») représentant une proportion majeure, en l’espèce plus de 50 %, de la production totale de mécanismes pour reliure à anneaux réalisée dans l’Union. La demande faisait valoir que l’expiration des mesures conduirait probablement à une continuation ou à une réapparition du dumping et du préjudice causé à l’industrie de l’Union.
(9)
Ayant déterminé, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour justifier l’ouverture d’un réexamen au titre de l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a ouvert un réexamen (11).
3. Enquête
a) Procédure
(10)
La Commission a officiellement informé les producteurs-exportateurs, les importateurs et les utilisateurs notoirement concernés, les représentants du pays exportateur, le producteur de l’Union à l’origine de la demande et l’autre producteur connu dans l’Union de l’ouverture du réexamen au titre de l’expiration des mesures. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(11)
Toutes les parties qui l’avaient demandé dans le délai susvisé et qui ont prouvé qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont eu la possibilité d’être entendues.
(12)
Un questionnaire a été envoyé à toutes les parties qui ont été informées officiellement de l’ouverture du réexamen et à celles qui ont demandé à recevoir un questionnaire dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. En outre, un producteur en Thaïlande (le pays analogue envisagé) a été contacté et a reçu un questionnaire.
(13)
Un producteur-exportateur de la RPC qui n’exportait pas de MRA vers l’Union européenne (ci-après «l’Union européenne») et sa société liée en Thaïlande, le producteur de l’Union à l’origine de la demande, trois importateurs indépendants ainsi qu’un utilisateur lié au plaignant ont répondu au questionnaire. L’autre producteur de l’Union n’a pas coopéré à cette enquête, tandis qu’un importateur indépendant a seulement présenté des observations.
(14)
Toutes les parties concernées ont été informées des faits et des considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l’institution de droits antidumping définitifs. Un délai leur a été accordé pour leur permettre de présenter leurs observations sur les informations communiquées. Les commentaires des parties ont été examinés, et, le cas échéant, les conclusions ont été modifiées en conséquence.
b) Parties intéressées et visites de vérification
(15)
Les services de la Commission ont recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du dumping et du préjudice ainsi que l’intérêt de l’Union européenne. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
i)
Producteur de l’Union à l’origine de la demande
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vienne, Autriche.
ii)
Producteur du pays exportateur
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou, et sa société liée Wah Hing Stationery Manufactory Ltd («WHS») à Hong Kong, RPC.
iii)
Importateur indépendant dans l’Union européenne
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italie.
c) Période d’enquête
(16)
L’enquête relative à la continuation ou à la réapparition du dumping a couvert la période comprise entre le 1er octobre 2007 et le 30 septembre 2008 (ci-après «la période d’enquête de réexamen» ou «la PER»). L’examen de l’évolution de la situation aux fins de l’évaluation de la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2005 et la fin de la période d’enquête de réexamen (ci-après «la période considérée»).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(17)
Le produit concerné est identique à celui qui a été défini dans le règlement (CE) no 2074/2004, à savoir certains mécanismes pour reliure à anneaux composés de deux plaques ou fils en acier, comprenant au moins quatre demi-anneaux en fil d’acier, le tout étant maintenu par une plaque de recouvrement en acier. Ils s’ouvrent en tirant sur les demi-anneaux ou à l’aide d’un petit dispositif en acier fixé sur le mécanisme. Les anneaux peuvent se présenter sous différentes formes, les plus courants étant ceux en forme de cercle ou de D (ci-après «le produit concerné»). Les MRA relèvent actuellement du code NC ex 8305 10 00. Les mécanismes à levier en forme d’arceau, qui relèvent du même code NC, ne sont pas inclus dans la définition du produit concerné.
(18)
Les MRA sont utilisés pour la réalisation de dossiers de bureau, de présentation ou autres, en papier, en carton ou plastifiés.
(19)
De nombreux types différents de MRA ont été vendus dans l’Union européenne au cours de la période d’enquête de réexamen. Les différences entre ces types de produits ont été déterminées par la largeur de la plaque de base, le type de mécanisme, le nombre d’anneaux, le système d’ouverture, la capacité nominale de classement de papier, le diamètre des anneaux, ou encore la longueur et l’espacement des anneaux. Compte tenu du fait que tous ces types de produits présentent les mêmes caractéristiques physiques et techniques essentielles et qu’ils sont interchangeables dans certaines gammes, il a été établi que tous les MRA constituent un seul et même produit aux fins de la présente procédure.
2. Produit similaire
(20)
Il a également été constaté qu’il n’y avait aucune différence de caractéristiques physiques et techniques essentielles et d’utilisations entre les MRA produits en RPC et les MRA produits par l’industrie de l’Union et vendus sur le marché de l’Union européenne.
(21)
Il a donc été conclu que les MRA originaires de RPC et les MRA produits et vendus par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union européenne sont tous des produits similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. PROBABILITÉ D’UNE CONTINUATION OU D’UNE RÉAPPARITION DU DUMPING
(22)
Conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il a été examiné si l’expiration des mesures existantes serait de nature à entraîner la continuation ou la réapparition du dumping.
1. Remarques préliminaires
(23)
Aucun producteur chinois exportant des MRA vers l’Union européenne n’a coopéré à l’enquête. Des quatre sociétés chinoises citées dans la demande de réexamen, une seule a coopéré, de même que sa société liée établie en Thaïlande. Les trois autres sociétés exportatrices n’ont pas répondu au questionnaire. Le seul producteur chinois ayant coopéré n’a pas exporté le produit concerné vers l’Union européenne mais a réalisé des exportations de ce produit vers d’autres marchés tiers. En l’absence de coopération des producteurs chinois ayant exporté des MRA vers l’Union européenne durant la période d’enquête de réexamen, il a fallu fonder les conclusions relatives au dumping sur d’autres sources d’information accessibles à la Commission, conformément aux dispositions de l’article 18 du règlement de base. En l’occurrence, il a été jugé que les informations les plus raisonnables et les plus appropriées en ce qui concerne les exportations étaient celles fournies par Eurostat. Lorsque cela était faisable et compte tenu des délais impartis pour l’enquête, ces informations ont été recoupées avec les informations fournies par le seul producteur chinois qui a coopéré à la présente enquête mais n’a pas exporté de MRA vers l’Union européenne ainsi qu’avec les statistiques chinoises sur les exportations. Néanmoins, eu égard à l’absence de données spécifiques aux sociétés communiquées par les producteurs-exportateurs chinois pour les quantités et volumes, les statistiques fournies par Eurostat sont toujours considérées comme la seule estimation disponible des exportations chinoises vers l’Union européenne, même si le niveau absolu des prix indiqué par Eurostat semble plutôt élevé par rapport aux prix à l’importation enregistrés par les statistiques chinoises sur les exportations et aux chiffres d’Eurostat concernant d’autres pays tiers.
2. Continuation du dumping
a) Pays analogue
(24)
En vertu des dispositions de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base et compte tenu du fait que la RPC est une économie en transition, la valeur normale doit être déterminée sur la base du prix ou de la valeur normale construite obtenus dans un pays tiers approprié à économie de marché (ci-après «le pays analogue»), ou du prix pratiqué à partir du pays analogue à destination d’autres pays, y compris l’Union européenne, ou encore, lorsque cela n’est pas possible, sur toute autre base raisonnable, y compris le prix effectivement payé ou à payer dans l’Union pour le produit similaire, dûment ajusté, si nécessaire, afin d’y inclure une marge bénéficiaire raisonnable.
(25)
Lors de la précédente enquête, le choix du pays analogue avait porté sur l’Inde. Il y a lieu de noter à cet égard que la Commission a informé le seul producteur indien qui avait coopéré à l’enquête précédente de l’ouverture de la présente procédure, mais la partie concernée a refusé de coopérer. Dans la demande de réexamen au titre de l’expiration des mesures, la Thaïlande a été proposée comme pays analogue aux fins de l’établissement de la valeur normale. Ce choix a été contesté par certaines parties concernées par la procédure, qui ont affirmé que l’Inde aurait dû être utilisée comme pays analogue approprié.
(26)
En ce qui concerne la Thaïlande, un producteur de ce pays a accepté de coopérer. La Commission a donc examiné la possibilité d’utiliser les données obtenues de la Thaïlande aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC. À cet égard, il convient de préciser qu’il n’y a pas eu de ventes intérieures du produit concerné en Thaïlande. Par conséquent, toute détermination de la valeur normale en Thaïlande devait se faire sur la base de l’article 2, paragraphe 6, point c).
(27)
Par ailleurs, la comparaison entre le niveau de prix moyen à l’exportation du produit concerné en provenance de Thaïlande et le prix moyen à l’exportation du produit concerné provenant de RPC, d’après les données fournies par Eurostat, a montré que les prix chinois étaient supérieurs aux prix thaïlandais. À ce sujet, il est utile de préciser que de nombreux types de produits différents entrent dans la définition du produit concerné et que les prix peuvent varier en fonction du type de produit. Les producteurs-exportateurs de la RPC n’ayant pas coopéré, il n’a pas été possible de déterminer la composition exacte de leurs ventes à l’exportation vers l’Union européenne, ni de les comparer avec l’éventail des produits proposés par les producteurs-exportateurs thaïlandais. En l’absence d’éléments indiquant que la différence significative de prix à l’exportation pourrait être imputable à d’autres facteurs, il a donc été conclu qu’il existe une différence dans l’éventail des MRA exportés vers l’Union européenne respectivement par les producteurs-exportateurs thaïlandais et par les producteurs-exportateurs chinois. En effet, sur la base des différences de prix à l’exportation vers l’Union européenne entre la Thaïlande et la RPC et en utilisant les meilleures données disponibles, il a été conclu que les exportations de la RPC couvrent des types de produits plus élaborés, plutôt plus chers et que, pour cette raison également, il ne serait pas approprié d’utiliser des données de la Thaïlande aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC.
(28)
En outre, la société thaïlandaise était liée au seul producteur chinois de MRA ayant coopéré. La Commission a cherché à savoir si le fait que les deux sociétés étaient liées pouvait avoir un impact sur la détermination de la valeur normale. À cet égard, il est rappelé que des enquêtes antérieures (notamment deux enquêtes anticontournement) avaient révélé que la société thaïlandaise avait été créée par un producteur chinois en réaction à l’institution de mesures antidumping sur le produit concerné. Cette conclusion est confirmée par la présente enquête, ainsi qu’il est expliqué en détail au considérant 38. Compte tenu de ce lien clairement établi entre le producteur chinois et le producteur thaïlandais, il a été jugé approprié de ne pas utiliser les informations soumises par la seule société ayant coopéré dans le pays analogue proposé. C’est pourquoi, en considération de tous les facteurs susmentionnés et conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la Thaïlande n’a pas été considérée comme étant un pays analogue approprié pour l’établissement de la valeur normale.
(29)
Compte tenu des éléments exposés ci-dessus en ce qui concerne la Thaïlande, de l’absence de coopération de la part du pays retenu précédemment comme pays analogue (l’Inde) et du fait qu’aucune des sociétés chinoises exportatrices de MRA vers l’Union européenne n’ait coopéré à l’enquête, il a été jugé approprié de déterminer la valeur normale sur toute autre base raisonnable, à savoir les prix effectivement payés ou à payer dans l’Union pour le produit similaire.
b) Valeur normale
(30)
Sur la base des faits décrits ci-dessus, il a été décidé de se fonder sur les prix de l’industrie de l’Union pour déterminer la valeur normale, conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, c’est-à-dire sur les prix effectivement payés ou à payer dans l’Union pour le produit similaire. La valeur normale a donc été calculée sur la base des données vérifiées dans les locaux du producteur de l’Union à l’origine de la demande. Les ventes intérieures du produit similaire réalisées par ce producteur ont été jugées représentatives par rapport aux exportations du produit concerné de la RPC vers l’Union européenne. Comme les ventes de l’industrie de l’Union ont été effectuées à perte, il a été nécessaire d’en ajuster les prix pour y inclure une marge bénéficiaire raisonnable, comme le prévoit l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base. À cette fin, une marge bénéficiaire de 5 %, jugée raisonnable pour ce type d’activité commerciale, a été retenue.
c) Prix à l’exportation
(31)
Conformément à l’article 18 du règlement de base et en l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois, le prix à l’exportation a été calculé en utilisant les données d’Eurostat.
d) Comparaison
(32)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée au niveau départ usine. Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été procédé à des ajustements pour tenir compte des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements ont été opérés, le cas échéant, au titre des différences de coûts de transport, d’assurance et de tous autres coûts liés au transport.
e) Marge de dumping
(33)
Compte tenu de ce qui précède et en l’absence d’autres informations fiables sur la Chine, la marge de dumping à l’échelle nationale, calculée en comparant les moyennes pondérées et exprimée en pourcentage du prix caf frontière de l’Union européenne avant dédouanement, a été établie à 20,7 %.
f) Conclusion concernant le dumping
(34)
L’enquête a établi l’existence d’un dumping pendant la période d’enquête de réexamen. Cette conclusion repose i) sur les prix à l’exportation tels qu’ils ont été établis à partir des données d’Eurostat, pour les raisons évoquées au considérant 23, d’une part, et ii) sur la valeur normale déterminée sur la base des prix pratiqués par l’industrie de l’Union, conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, pour les raisons évoquées aux considérants 24 à 29, d’autre part.
3. Réapparition du dumping
(35)
En plus de la détermination de l’existence du dumping au cours de la période d’enquête de réexamen, il a été procédé à un examen de la probabilité d’une réapparition du dumping. En l’absence de coopération des producteurs-exportateurs chinois, à l’exception d’une société qui a réalisé des exportations uniquement vers des pays non membres de l’Union européenne et vu le manque d’informations accessibles au public, les conclusions ci-dessous reposent principalement sur les données disponibles, conformément à l’article 18 du règlement de base, à savoir les données d’Eurostat, les données fournies par la seule société ayant coopéré, les statistiques chinoises ainsi que les données contenues dans la demande de réexamen.
(36)
À cet égard, les éléments suivants ont été analysés: a) les capacités inutilisées et la politique suivie par les producteurs-exportateurs chinois en matière de volumes et de prix et b) l’attrait du marché de l’Union européenne en termes de prix et de volumes pour les exportateurs chinois.
a) Capacités inutilisées et politique des producteurs-exportateurs chinois
(37)
Il est utile de rappeler qu’en l’absence de coopération de la part de producteurs-exportateurs autres que WHS, aucune information n’a pu être obtenue sur la production en RPC, sur les capacités de production inutilisées et les ventes réalisées sur le marché chinois, excepté pour le producteur ayant coopéré.
(38)
Le seul producteur chinois ayant coopéré a considérablement réduit sa propre capacité de production entre 2005 et la période d’enquête de réexamen (le chiffre exact ne peut pas être communiqué pour des raisons de confidentialité). Néanmoins, ce producteur chinois est en mesure d’accroître à nouveau sa capacité de production. En effet, cette capacité de production, actuellement réduite, pourrait être rétablie sans délai et sans effort, vu que le producteur en question possède par ailleurs un établissement industriel vide à proximité de l’établissement en activité. Sur ce site, le producteur chinois pourrait rétablir, à bref délai, c’est-à-dire dans un délai de six mois, une ligne de production de MRA utilisant des équipements existants qui servent actuellement à d’autres productions, mais qui pourraient être réadaptés afin d’accroître sa production totale de MRA. À cet égard, il convient de noter également que ce producteur chinois n’effectue pas de ventes sur son marché intérieur et n’a pas l’intention de s’y lancer dans un avenir proche. Il se pourrait donc que ce fabricant augmente brusquement sa production et la dirige vers n’importe quel marché d’exportation (y compris celui de l’Union européenne, sur lequel il ne réalise pas de ventes actuellement), si les mesures venaient à expirer. La société a également confirmé que, en cas d’abrogation des mesures antidumping, elle fermerait le site de production de sa société liée thaïlandaise et rapatrierait toute sa production de MRA en Chine. La société ayant coopéré n’a pas maintenu un niveau d’investissement élevé, ce qui s’explique aisément par l’existence de sa société liée thaïlandaise, par le faible niveau d’investissement généralement requis pour ce type d’activité manufacturière et par le faible délai nécessaire à l’adaptation des machines en vue de la production de MRA.
(39)
En ce qui concerne les producteurs chinois n’ayant pas coopéré, il est conclu qu’il existe encore des capacités inutilisées en RPC, étant donné que les exportations chinoises ont reculé d’une façon générale et qu’aucune information n’indique que les capacités en RPC auraient diminué. En outre, on notera que l’adaptation des machines et des équipements en général peut être réalisée à bref délai dans le secteur des MRA, de sorte que les capacités pourraient être facilement rétablies afin de suivre l’évolution du marché des MRA.
(40)
En ce qui concerne les ventes réalisées à l’exportation vers des pays tiers par le seul producteur chinois ayant coopéré, les informations fournies par ce dernier ne sont que partielles et indiquent que ses ventes se sont accrues de quelque 10 % entre 2006 et la période d’enquête de réexamen. Durant la même période, le prix moyen de ses exportations vers les pays tiers a augmenté de 0,7 %.
(41)
Pour ce qui est de l’évolution des exportations chinoises totales vers d’autres pays, les statistiques chinoises disponibles ont été consultées afin d’en déterminer les volumes et les prix. Ces données confirment le recul significatif des exportations de MRA depuis la Chine dans la période comprise entre 2004 et la PER. Selon les statistiques chinoises, le volume de MRA exportés en 2004 s’élevait à 198 millions de pièces et est descendu à 89 millions de pièces au cours de la PER. Le prix de vente moyen, quant à lui, a fortement baissé pendant la période 2004-2007 pour finalement atteindre, au cours de la PER, des niveaux légèrement inférieurs à ceux de 2004. Le fait que les volumes des exportations chinoises de MRA n’aient représenté, au cours de la PER, que 45 % de leur niveau de 2004, alors que le prix moyen à l’exportation au cours de la même période était inférieur de 7 % à son niveau de 2004, confirme qu’il existe une incitation très nette pour tous les producteurs chinois, qu’ils aient ou non coopéré à l’enquête, à renouer avec leurs performances à l’exportation antérieures, compte tenu de leurs capacités disponibles et de la tendance à une augmentation des prix à l’exportation observée ces dernières années. Dans ces conditions, il est raisonnable de penser que si les mesures antidumping devaient expirer, le marché de l’Union européenne deviendrait une cible très attractive pour tous les producteurs chinois, qui s’efforceraient alors d’exporter des quantités considérables vers le marché de l’Union européenne.
b) Attrait du marché de l’Union européenne
(42)
Avant l’institution de droits antidumping, l’Union européenne était le deuxième marché d’exportation de la RPC pour les MRA, en termes de volume global. La part de marché de la RPC a constamment décliné après l’institution des mesures antidumping, lesquelles ont été étendues à la suite de deux enquêtes anticontournement et ont fait l’objet, en 2008, d’un réexamen qui a élargi leur portée. Les parts de marché sont restées assez stables durant la période considérée et n’ont que légèrement reculé à 3,2 % (- 0,4 %) au cours de la PER. Cependant, la taille du marché de l’Union européenne, le deuxième au monde après celui des États-Unis, et la demande qui en résulte font de l’Union européenne une cible privilégiée, comparée à d’autres marchés d’exportation de la Chine. La présence passée de la Chine sur le marché de l’Union européenne et l’importance de celui-ci peuvent être considérées comme des éléments laissant clairement présager que les producteurs chinois s’efforceraient à l’avenir de regagner des parts de marché dans l’Union européenne.
(43)
Par ailleurs, il existe des signes clairs que certaines parties en Chine suivent la présente enquête de près et envisagent la possibilité de commencer à exporter vers l’Union européenne. Sur ce point, on notera que, à la suite de l’ouverture de la procédure, la Commission a reçu des questions émanant d’un producteur chinois, non cité dans la demande de réexamen au titre de l’expiration des mesures, qui a déclaré que sa société a été créée en 2005, qu’elle produit des MRA et qu’elle a l’intention d’en exporter vers l’Union européenne à partir de 2009. Cette société avait, dans un premier temps, envisagé la possibilité de coopérer à la procédure, mais n’a pas répondu au questionnaire, comme cela était demandé. Les considérations qui précèdent confirment que l’Union européenne reste un marché attractif pour les producteurs chinois, malgré les mesures antidumping en vigueur, et que, en conséquence, une expiration des mesures renforcerait considérablement leur détermination à débuter, augmenter ou reprendre leurs exportations vers l’Union européenne.
(44)
L’importance et l’attrait historiques de l’Union européenne en tant que marché pour les MRA sont également confirmés par les tentatives répétées entreprises dans le passé pour contourner ou prendre en charge les mesures antidumping en vigueur. En effet, depuis l’institution de mesures antidumping à l’encontre de la RPC, les exportateurs chinois ont continuellement cherché à les contourner ou à les prendre en charge afin d’accéder au marché de l’Union européenne. Il est rappelé que les mesures ont été renforcées en 2000 à la suite d'une procédure au titre de la prise en charge des mesures, qu’elles ont été étendues au Viêt Nam et au Laos en 2004 et en 2006 respectivement, du fait de l’existence de pratiques de contournement, et qu’elles ont été modifiées en 2008 pour ce qui est de la définition du produit concerné, là encore en raison de pratiques de contournement, lesquelles avaient consisté à modifier légèrement le produit.
(45)
S’agissant des prix, d’après les statistiques chinoises, le prix moyen des exportations chinoises à destination des marchés de pays tiers est supérieur au prix moyen des exportations chinoises vers l’Union européenne, mais il reste sensiblement inférieur aux prix moyens indiens et thaïlandais sur le marché de l’Union européenne, c’est-à-dire aux prix des concurrents potentiels directs. Les données chinoises pertinentes sur les exportations suggèrent que les producteurs chinois sont déjà bien implantés sur la plupart des autres marchés, ce qui n’est pas le cas actuellement dans l’Union européenne. Il apparaît donc clairement que le marché de l’Union européenne représenterait une option attractive sur le plan financier pour les exportateurs chinois, car elle leur permettrait de vendre dans l’Union européenne à des prix plus élevés sans compromettre leurs ventes dans le reste du monde, tout en maintenant, grâce à des pratiques de dumping, des prix inférieurs à ceux de leurs principaux concurrents dans l’Union européenne.
c) Mesures de défense commerciale appliquées par les pays tiers
(46)
Aucun pays tiers n’applique des mesures de défense commerciale à l’égard des importations de MRA originaires de RPC.
4. Conclusion
(47)
L’enquête a montré que le producteur-exportateur ayant coopéré et, très probablement aussi, les autres producteurs-exportateurs chinois disposent de capacités inutilisées considérables, étant donné le recul significatif de leurs exportations entre 2004 et la période d’enquête de réexamen. Elle a également montré que l’intérêt des parties chinoises pour l’accès au marché de l’Union européenne ne se dément pas. De plus, le seul producteur ayant coopéré pourrait aisément «relocaliser» sa capacité de production de la Thaïlande vers la Chine, dans l’hypothèse où les mesures antidumping seraient abrogées.
(48)
Vu les capacités disponibles chez les producteurs chinois et la flexibilité de leurs machines et équipements, il est probable que les importations de RPC sur le marché de l’Union européenne pourraient reprendre, dans des proportions considérables, si les mesures antidumping venaient à expirer. Le marché de l’Union européenne est actuellement le seul au monde à appliquer des mesures antidumping et les faits établis permettent de penser que les exportateurs chinois chercheraient certainement à regagner le plus vite possible leurs parts de marché antérieures en tirant parti de l’adaptabilité nécessaire des capacités. Cette conclusion est étayée par le fait qu’ils pourraient se permettre de vendre à des prix plus bas que ceux de tous leurs concurrents sur le marché de l’Union européenne et qu’ils en ont déjà fait la démonstration pendant la période d’enquête de réexamen.
(49)
Compte tenu de ces différents éléments et constatations, il est probable que, dans l’hypothèse d’une reprise des ventes des exportateurs chinois vers l’Union européenne, ces exportations se feraient à des prix inférieurs à la valeur normale. Par conséquent, il est établi que, en cas d’abrogation des mesures existantes, le dumping de la part de la Chine réapparaîtra probablement.
D. DÉFINITION DE L’INDUSTRIE DE L’UNION
(50)
Au cours de la période d’enquête de réexamen, des MRA ont été fabriqués dans l’Union européenne par les producteurs suivants:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vienne, Autriche,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italie.
(51)
Le premier producteur est le requérant qui a coopéré à l’enquête. L’autre producteur de l’Union (de taille moindre) n’a pas coopéré. L’enquête a établi que le requérant représentait plus de 50 % de la production totale de MRA réalisée dans l’Union au cours de la période d’enquête de réexamen. Il est dès lors considéré que ce producteur constitue l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base. Il est donc désigné ci-après sous l’expression «industrie de l’Union». Le requérant et ses filiales ne sont pas liés aux producteurs-exportateurs chinois.
(52)
Il convient de noter que, dans le passé, l’industrie de l’Union était initialement constituée de deux producteurs différents (Koloman Handler - Autriche et Robert Krause - Allemagne) qui ont fait faillite et ont été repris par un groupe autrichien. Ces sociétés ont fait l’objet d’une importante restructuration, et la structure actuelle, «Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH», a été créée en 2003, c’est-à-dire environ deux ans avant la période considérée. Le siège social se situe en Autriche tandis que la production est réalisée en Hongrie.
E. SITUATION SUR LE MARCHÉ DE L’UNION EUROPÉENNE
1. Consommation sur le marché de l’Union européenne
(53)
Les réponses au questionnaire fournies par le producteur de l’Union ayant coopéré ont été utilisées pour déterminer le volume des ventes de MRA de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union européenne. D’autres informations disponibles ont aussi été utilisées pour calculer le volume des ventes du producteur de l’Union non inclus dans la définition de l’industrie de l’Union.
(54)
Les volumes des importations ont été obtenus à partir des statistiques d’Eurostat, à l’exception des importations de Thaïlande, pour lesquelles les données ont été tirées des réponses au questionnaire fournies dans le cadre de la procédure antidumping parallèle relative à ce pays.
(55)
Sur cette base, la consommation de MRA dans l’Union européenne a reculé de 4 % sur la période considérée, passant d’environ 170-180 millions de pièces en 2005 à 165-175 millions de pièces au cours de la période d’enquête de réexamen (12).
2. Importations en provenance du pays concerné
a) Volume des importations et part de marché
2005
2006
2007
PER
Volume des importations
100
49
41
43
Part de marché (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Afin d’établir le volume total des importations du produit concerné en provenance de RPC, il a été jugé approprié d’inclure les importations provenant des pays auxquels les mesures antidumping actuelles ont été étendues conformément à l’article 13, paragraphe 3, du règlement de base, à savoir le Viêt Nam et le Laos (voir les considérants 4 et 5 ci-dessus). Il a en effet été considéré que les importations en provenance de ces pays étaient en fait originaires de la RPC. Sur cette base, il a été établi que le volume total des importations de MRA en provenance de RPC a diminué de plus de 50 % au cours de la période considérée. La part de marché a reculé dans les mêmes proportions durant cette période. Toutefois, il y a lieu de noter que ces chiffres n’incluent les importations expédiées du Laos que pour l’année 2005, année durant laquelle elles représentaient la moitié des importations. Il convient de rappeler que l’enquête anticontournement relative aux importations de MRA expédiées du Laos avait été ouverte en avril 2005.
(57)
La part de marché de la RPC est tombée de 7,0 % à 3,8 % en 2006 et est restée stable depuis lors (à environ 3 %). On notera que dans le cadre du précédent réexamen au titre de l’expiration des mesures, les parts de marché de la RPC sont tombées de 14,8 % en 1998 à 1,9 % en 2001, autrement dit la part de marché des MRA chinois est à présent plus élevée qu’à la fin de la période analysée lors du précédent réexamen.
b) Prix des importations du produit concerné/sous-cotation
(58)
Un seul des trois importateurs ayant coopéré a importé des MRA de la RPC au cours de la période d’enquête de réexamen. Ces importations étaient très faibles par rapport aux importations totales de RPC et étaient composées de mécanismes à 17 et 23 anneaux soumis à un prix minimal à l’importation. Elles n’auraient donc pas pu servir de base représentative. Selon les statistiques d’Eurostat, les prix à l’importation des MRA originaires de RPC ont baissé de 5 % durant la période considérée, et les prix chinois étaient inférieurs de près de 10 % (hors droits antidumping) aux prix de l’industrie de l’Union. Le niveau absolu des prix indiqués par Eurostat semble toutefois assez élevé par rapport aux prix à l’importation communiqués dans les statistiques chinoises sur les exportations et aux chiffres d’Eurostat fournis pour d’autres pays tiers. Comme indiqué plus haut, il est probable que, dans l’hypothèse d’une abrogation des mesures, les prix à l’exportation chinois devraient s’aligner sur ceux des concurrents étrangers (Thaïlande, Inde) et, dans ce cas, le taux de sous-cotation serait bien plus important.
c) Importations en provenance d’autres pays tiers
2005
2006
2007
PER
Inde
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thaïlande
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hong Kong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Autres
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
S’agissant des importations en provenance d’autres pays tiers, les importations de MRA originaires d’Inde sont en baisse, tandis que les importations de MRA originaires de Thaïlande ont légèrement augmenté au cours de la période d’enquête de réexamen, où elles ont été plus importantes que les années précédentes. Tout comme d’autres pays, Hong Kong exporte des MRA vers l’Union européenne, mais aucune observation n’a été faite à ce sujet et aucune autre information n’est disponible.
3. Situation économique de l’industrie de l’Union (13)
a) Production, capacités de production et utilisation des capacités
2005
2006
2007
PER
Production
100
102
118
119
Capacités de production
100
91
100
103
Utilisation des capacités (en %)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
Durant la période considérée, la production a augmenté de près de 20 %, alors que les capacités sont restées relativement stables. En conséquence, l’utilisation des capacités a suivi une évolution similaire à celle de la production en progressant de neuf points de pourcentage.
(61)
Le niveau d’utilisation des capacités au cours de la période d’enquête de réexamen était toutefois inférieur à celui atteint en 2001, année qui correspondait à la période d’enquête du précédent réexamen au titre de l’expiration des mesures. Le taux d’utilisation des capacités de production se situait alors entre 70 % et 75 %.
b) Stocks
2005
2006
2007
PER
Stocks de clôture
100
95
119
143
(62)
Pendant la période considérée, les stocks de l’industrie de l’Union ont globalement augmenté de 43 %. Une part significative de la production de MRA est constituée de produits standard; l’industrie de l’Union doit, par conséquent, maintenir un certain niveau de stocks afin d’être en mesure de satisfaire rapidement les demandes de ses clients. Toute augmentation des stocks de clôture au-delà du niveau moyen est le signe de difficultés à vendre les produits (sur le marché intérieur et sur le marché d’exportation). Le caractère saisonnier des ventes est également un élément à prendre en compte: les ventes sont plus importantes durant le dernier trimestre de l’année qui correspond au début de l’année scolaire.
c) Volume des ventes, part de marché et croissance
2005
2006
2007
PER
Volume des ventes
100
113
118
123
Parts de marché
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Les ventes réalisées par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union européenne ont augmenté de 23 % au cours de la période considérée, et les parts de marché sont passées de 24,4 % à 31,1 %, ce qui représente une progression de presque sept points de pourcentage. Cette progression des parts de marché montre que la croissance de l’industrie de l’Union a été supérieure à celle de la consommation.
(64)
Le niveau absolu de la part de marché est cependant resté en deçà du niveau de 40 % environ atteint en 2001, qui correspondait à la période d’enquête précédente.
d) Prix de vente et coûts
2005
2006
2007
PER
Prix de vente
100
88
88
88
(65)
Le prix de vente moyen pondéré de l’industrie de l’Union a baissé de 12 % au cours de la période considérée. Il est à noter que ces dernières années, le prix de la matière première (l’acier) a suivi une évolution mondiale à la hausse et que l’acier représente environ 40 % du coût unitaire total. Les prix de vente ont été inférieurs aux coûts de revient à partir de 2006.
e) Rentabilité, rendement des investissements et flux de liquidités
2005
2006
2007
PER
Rentabilité
100
- 646
-62
- 115
Rendement des actifs nets
100
-72
- 103
-53
Flux de liquidités
100
56
42
- 131
(66)
L’industrie de l’Union était encore rentable en 2005, mais la situation s’est sérieusement détériorée l’année suivante du fait de pratiques de contournement qui ont conduit à une extension des mesures en 2006 et à un élargissement de la définition du produit en 2008. Bien que la rentabilité se soit néanmoins améliorée en 2007, l’industrie de l’Union n’était toujours pas en mesure d’atteindre le seuil de rentabilité et a subi des pertes durant la période d’enquête de réexamen. Durant la PER, les pertes ont été peu importantes.
(67)
Les flux de liquidités et le rendement des actifs nets ont, pour l’essentiel, suivi la même tendance. Dans une telle situation financière, le requérant représentant l’industrie de l’Union faisait inévitablement face à des difficultés pour mobiliser des capitaux en dehors du groupe.
f) Investissements et capacité à mobiliser des capitaux
2005
2006
2007
PER
Investissements (EUR)
100
190
85
80
(68)
Même si les investissements ont suivi une tendance à la baisse, qui était de 20 % au cours de la période considérée, l’industrie de l’Union a cependant maintenu un certain niveau d’investissements afin de rester compétitive. Ces investissements ont porté sur de nouvelles machines destinées à améliorer le processus de production et à accroître la compétitivité.
(69)
Comme indiqué au considérant 66, vu la situation financière fragile de l’industrie de l’Union, il est possible de conclure que sa capacité à mobiliser des capitaux auprès de sources indépendantes était sérieusement compromise.
g) Emploi, productivité et salaires
2005
2006
2007
PER
Emploi
100
94
105
104
Productivité
100
109
113
114
Masse salariale
100
102
107
111
Salaires
100
109
102
106
(70)
Pendant la période considérée, l’emploi (postes à plein temps) a augmenté de 4 % et la productivité, mesurée en milliers de pièces produites par salarié au cours de cette période, s’est améliorée de 14 %; le coût global de la main-d’œuvre a augmenté de 11 %, une hausse largement imputable à la progression des chiffres de l’emploi, l’augmentation de salaire moyenne par salarié restant plus limitée.
h) Ampleur de la marge de dumping effective
(71)
Sur la base des meilleures données disponibles, l’enquête a établi l’existence d’un dumping de 20,7 % au cours de la période d’enquête de réexamen, ce qui est considérable.
4. Conclusion
(72)
L’industrie de l’Union s’est restructurée et a tiré avantage jusqu’à un certain point de l’institution de mesures contre les importations faisant l’objet d’un dumping. Sa situation économique s’est effectivement améliorée ces dernières années: la production, les ventes, la part de marché et l’emploi affichent des tendances positives.
(73)
Malgré cette évolution positive, l’industrie n’a cependant pas pu se remettre pleinement du préjudice antérieur. Cela est principalement mis en évidence par les indicateurs financiers: la rentabilité, les flux de liquidités et le rendement des actifs nets témoignent encore du préjudice subi. Par ailleurs, l’industrie n’a pas encore pu retrouver les niveaux de ventes et de production atteints dans le passé. Ces éléments sont à mettre en rapport avec le fait que, pendant une partie de la période examinée, les mesures avaient été contrecarrées par des pratiques de contournement telles que décrites ci-dessus.
(74)
Bien que la situation économique de l’industrie de l’Union se soit améliorée, elle est cependant restée précaire au cours de la période considérée.
F. PROBABILITÉ D’UNE CONTINUATION OU D’UNE RÉAPPARITION DU PRÉJUDICE
(75)
L’industrie de l’Union a restructuré ses activités et a tiré profit des mesures antidumping. Néanmoins, bien que ces mesures aient été initialement instituées en 1997, elles n’ont été pleinement effectives que lorsque les conséquences des pratiques de prise en charge et de contournement ont été neutralisées. Même si la situation de l’industrie de l’Union s’est améliorée, celle-ci reste fragile et vulnérable.
(76)
Dans ces circonstances, il convient de procéder à une analyse de la probabilité de réapparition d’un préjudice important afin d’examiner si - dans l’hypothèse d’une abrogation des mesures - le développement envisagé des importations originaires de RPC en termes de volumes et de prix aggraverait la situation de l’industrie et causerait un préjudice important.
1. Impact de l’augmentation envisagée des importations effectuées en dumping sur l’industrie de l’Union
(77)
Rappelons que la Chine dispose de considérables capacités non utilisées et que la production de MRA pourrait être facilement augmentée dans des proportions importantes. Cette affirmation repose sur les constatations présentées ci-dessus, d’après lesquelles le seul producteur chinois ayant coopéré pourrait aisément rétablir sa capacité de production, actuellement réduite, voire fermer son site de production en Thaïlande et rapatrier la production en Chine. Par ailleurs, d’autres producteurs chinois, qui n’ont pas coopéré, disposent de capacités inutilisées considérables ou sont en mesure de rétablir facilement de telles capacités, étant donné les faibles délais nécessaires à l’adaptation des machines et la flexibilité générale des équipements requis pour la production de MRA.
(78)
Il a été établi que toute production supplémentaire de MRA en RPC serait fort probablement exportée massivement vers l’Union européenne en cas d’abrogation des mesures. Cela s’explique par le fait que le marché de l’Union européenne reste un marché significatif de par sa taille et qu’il a constitué un marché historiquement important pour les exportateurs chinois, qui tenteraient certainement de regagner les parts de marché perdues. Les nombreuses tentatives visant à éviter les mesures antidumping en vigueur constituent également une preuve évidente de l’attrait que représente le marché de l’Union européenne pour les exportateurs chinois. En effet, les mesures ont été prises en charge et contournées par l’intermédiaire de pays tiers et même à travers une légère modification des produits.
(79)
Enfin, il est établi que les conditions de toute future augmentation des importations de MRA dans l’Union européenne auraient de sérieuses conséquences négatives sur la situation de l’industrie de l’Union. Comme il a été indiqué plus haut, dans l’hypothèse d’une abrogation des mesures, on s’attend à ce que le volume des importations de MRA en provenance de RPC soit important. En outre, ces importations exerceraient, selon toute vraisemblance, une forte pression sur les prix du marché de l’Union européenne et, partant, sur l’industrie de l’Union, comme le suggère l’analyse du niveau des prix pratiqués sur les marchés de l’Union européenne et des pays tiers. D’après les données d’Eurostat, les prix chinois actuels sont en effet inférieurs d’environ 10 % (hors droits antidumping) aux prix pratiqués dans l’Union européenne et ils sont nettement supérieurs aux prix moyens pratiqués par les concurrents potentiels de la Chine (Inde et Thaïlande) sur le marché de l’Union européenne. Dans l’hypothèse où les mesures seraient abrogées et où les producteurs chinois seraient en mesure d’exporter vers l’Union européenne tous les types de MRA en franchise de tout droit antidumping, il est plus que probable qu’ils aligneraient leurs prix, dans une certaine mesure tout au moins, sur ceux de leurs concurrents. C’est ce qui ressort également du (faible) niveau des prix chinois sur les marchés de pays tiers mis en évidence par les statistiques chinoises relatives aux exportations. En l’absence de toute mesure, le marché de l’Union européenne deviendrait donc très attractif pour les exportateurs chinois.
2. Conclusion sur la probabilité de réapparition du préjudice
(80)
Sur la base de ce qui précède, il est probable que l’expiration des mesures antidumping appliquées aux importations de MRA originaires de RPC entraînerait une forte progression du volume de ces importations dans l’Union européenne, à des prix très bas, et conduirait à une baisse du niveau général des prix sur le marché de l’Union européenne. Il y a lieu de noter que la majeure partie des produits commercialisés sur le marché des MRA est fortement standardisée et que le prix constitue, par conséquent, le principal facteur déterminant.
(81)
Compte tenu de la situation déjà précaire de l’industrie de l’Union, une augmentation substantielle des importations de RPC effectuées à des prix de dumping, conjuguée à une sous-cotation importante des prix, aurait indéniablement des conséquences graves pour l’industrie de l’Union. Cela causerait un préjudice important et réduirait à néant les efforts accomplis par l’industrie pour se restructurer.
G. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Introduction
(82)
Il a été examiné s’il existait des raisons impérieuses pouvant conduire à la conclusion qu’il n’est pas dans l’intérêt de l’Union de reconduire les mesures antidumping en vigueur. À cet effet, conformément à l’article 21 du règlement de base, l’incidence de la reconduction des mesures sur toutes les parties concernées par la présente procédure et les conséquences de leur expiration ont été examinées sur la base de toutes les informations présentées.
(83)
Pour évaluer l’incidence d’un maintien éventuel des mesures, toutes les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue, conformément à l’article 21, paragraphe 2, du règlement de base. Comme il a été indiqué plus haut, seuls les producteurs de l’Union ayant coopéré ainsi que trois importateurs indépendants ont répondu au questionnaire. Par ailleurs, un importateur indépendant et un utilisateur ont présenté des commentaires, sans répondre au questionnaire.
2. Intérêt de l’industrie de l’Union
(84)
L’industrie de l’Union se composait de deux producteurs lorsque la première plainte antidumping a été déposée en 1995: Koloman Handler GmbH, une société autrichienne, et Robert Krause GmbH & Co, une société allemande. Ces deux sociétés étaient présentes sur le marché de l’Union européenne depuis longtemps mais faisaient face à d’importantes difficultés financières dues, notamment, aux importations effectuées à des conditions déloyales.
(85)
Leur situation économique était si mauvaise qu’elles ont toutes deux été acculées à la faillite. Alors que Robert Krause GmbH a déposé son bilan en 1998 et que la société qui lui a succédé a dû faire de même en 2002, Koloman Handler est devenu insolvable en 2001. Les deux sociétés ont été reprises par une autre société, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, qui a, quant à elle, été rachetée par Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, le requérant dans le présent réexamen.
(86)
Depuis lors, l’activité a été restructurée afin d’être plus compétitive à l’échelle mondiale, mais surtout sur le principal marché du requérant, à savoir le marché de l’Union européenne.
(87)
Le rachat de Bensons, société opérant de longue date dans le secteur des MRA et disposant d’établissements implantés aux Pays-Bas, à Singapour, au Royaume-Uni et aux États-Unis, témoigne clairement de la volonté de l’industrie de l’Union d’accroître son accès aux marchés mondiaux et du sérieux de ses efforts de restructuration.
(88)
Les efforts du requérant ont été fructueux, du moins en partie, comme le montre l’analyse de la situation économique de la société. Au cours des dernières années, la production, le volume des ventes et la part de marché ont progressé, tout comme l’emploi.
(89)
Les efforts entrepris par l’industrie pour améliorer sa situation ont toutefois été compromis, car les effets des mesures instituées à l’encontre des importations déloyales ont été dilués par des pratiques de prise en charge et de contournement. Il en résulte que, malgré une amélioration sensible, la situation de l’industrie reste fragile, comme le prouve l’évolution des indicateurs financiers.
(90)
Par conséquent, l’industrie reste vulnérable aux effets de toute augmentation des importations de RPC à des prix de dumping se situant à bas niveau. Il est évident qu’en cas d’abrogation des mesures, l’industrie serait de nouveau confrontée à de sérieuses difficultés qui pourraient conduire à sa disparition définitive. À travers ses efforts de restructuration, l’industrie de l’Union a prouvé qu’elle était viable et qu’elle était toujours en mesure d’approvisionner une part importante du marché de l’Union européenne mais, pour atteindre une situation saine et solide, elle a besoin d’une protection supplémentaire et efficace contre les importations faisant l’objet d’un dumping.
(91)
Sur cette base, il est conclu qu’il serait dans l’intérêt de l’industrie de l’Union de maintenir les mesures pour une nouvelle période de cinq ans.
3. Intérêt des importateurs
(92)
Quatre importateurs indépendants ont participé à la présente enquête, mais seuls trois d’entre eux ont répondu au questionnaire. Cependant, ils n’importaient plus de MRA depuis la RPC, excepté l’un d’entre eux qui importait uniquement des mécanismes à 17 et 23 anneaux soumis à un prix minimal à l’importation. Alors que deux d’entre eux se sont opposés à l’enquête et ont contesté les mesures antidumping en vigueur depuis dix ans, le troisième a eu une attitude plutôt neutre et a déclaré que les mesures actuelles n’avaient pas de répercussions sur lui.
(93)
Les importateurs ont surtout déploré le nombre limité de sources d’approvisionnement sur le marché de l’Union européenne, étant donné l’ampleur des mesures antidumping appliquées aux importations en provenance de RPC et la part de marché considérable de l’industrie de l’Union, laquelle détient par ailleurs un important distributeur de MRA sur le marché de l’Union européenne qui bénéficierait d’une sorte d’exclusivité pour les MRA originaires d’Inde.
(94)
À cet égard, il convient de noter qu’il existe actuellement diverses sources d’approvisionnement sur le marché de l’Union européenne, qu’il s’agisse de l’industrie de l’Union, de l’autre producteur de l’Union ou de sources autres que la RPC, notamment la Thaïlande.
(95)
En outre, s’il est bien vrai que le niveau des mesures actuelles est relativement élevé, il y a lieu de rappeler que les mesures avaient été renforcées à la suite d'une enquête qui avait mis en évidence leur prise en charge par les exportateurs chinois. Par conséquent, le niveau actuel est parfaitement justifié.
(96)
Depuis l’institution des mesures et leur renforcement, les importations de RPC ont connu un recul significatif et n’ont plus représenté qu’une part mineure du marché de l’Union européenne au cours de la période d’enquête de réexamen. Les importateurs se sont cependant adaptés à la situation et ont modifié leurs sources d’approvisionnement. S’il est admis qu’en l’absence de mesures les importateurs disposeraient d’un choix plus large de sources d’approvisionnement, puisqu’à l’heure actuelle ils n’importent pas de MRA originaires de RPC, le maintien des mesures n’aurait pas d’impact négatif sur la situation économique de ces importateurs.
(97)
Sur cette base, il est conclu que le maintien des mesures en vigueur n’aurait pas d’incidence importante sur les importateurs.
4. Intérêt des utilisateurs
(98)
Le seul utilisateur qui a répondu au questionnaire a avancé des arguments en faveur d’une extension des mesures, faisant valoir que les MRA produits dans l’Union européenne sont de bien meilleure qualité que ceux importés de RPC.
(99)
Un autre utilisateur a présenté des observations mais n’a fourni aucun élément de preuve permettant de les étayer. Cela permet de penser que, bien que des mesures aient été mises en place, les utilisateurs n’ont pas été affectés significativement par ces mesures. La situation des utilisateurs ne devrait donc pas se détériorer par suite du maintien des mesures antidumping.
5. Intérêt de l’industrie située en amont
(100)
Les fournisseurs de feuillards et de fil d’acier vendent une proportion négligeable de leur production à l’industrie de l’Union et ne sont, de ce fait, pas affectés par l’issue de la présente procédure. Aucun d’eux ne s’est fait connaître en qualité de partie intéressée.
6. Effets de distorsion des conditions de concurrence et des échanges
(101)
En ce qui concerne les effets d’une expiration éventuelle des mesures sur la concurrence dans l’Union européenne, il convient de faire remarquer qu’il n’existe que quelques producteurs de MRA dans le monde et qu’il s’agit, pour la plupart, de producteurs-exportateurs chinois ou contrôlés par des sociétés chinoises. La disparition des quelques autres producteurs, non contrôlés par des sociétés chinoises, aurait donc un effet négatif sur la concurrence dans l’Union européenne.
7. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(102)
Compte tenu des facteurs et des éléments mentionnés ci-dessus, il est conclu qu’il n’existe pas de raisons impérieuses s’opposant au maintien des mesures antidumping actuelles.
H. COMMUNICATION ET MESURES ANTIDUMPING
(103)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander le maintien des mesures en vigueur. Un délai leur a aussi été accordé pour présenter leurs observations et leurs revendications au sujet de cette communication. Les observations pertinentes ont été analysées mais n’ont pas entraîné de modification des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été décidé de maintenir les mesures antidumping actuelles.
(104)
Il découle de ce qui précède que, conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, les mesures antidumping applicables aux importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux originaires de la République populaire de Chine, instituées par le règlement (CE) no 2074/2004, doivent être reconduites,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux, relevant actuellement du code NC ex 8305 10 00, originaires de République populaire de Chine.
2. Aux fins du présent article, les mécanismes pour reliure à anneaux sont composés de deux plaques ou fils en acier, comprenant au moins 4 demi-anneaux en fil d’acier, le tout étant maintenu par une plaque de recouvrement en acier. Ils s’ouvrent en tirant sur les demi-anneaux ou à l’aide d’un petit dispositif en acier fixé sur le mécanisme.
3. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit:
a)
pour les mécanismes à 17 et 23 anneaux (codes TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 et 8305100035), le montant du droit est égal à la différence entre le prix minimal à l’importation de 325 EUR par 1 000 pièces et le prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement;
b)
pour les mécanismes autres que ceux à 17 ou 23 anneaux (codes TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 et 8305100034)
Taux du droit
Code additionnel TARIC
République populaire de Chine:
-
World Wide Stationery Mfg, Hong Kong, République populaire de Chine
51,2 %
8934
-
toutes les autres sociétés
78,8 %
8900
Article 2
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux, relevant actuellement du code NC ex 8305 10 00, expédiées du Viêt Nam, qu’elles aient ou non été déclarées originaires de ce pays (codes TARIC 8305100011 et 8305100021).
2. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de certains mécanismes pour reliure à anneaux, relevant actuellement du code NC ex 8305 10 00, expédiées de la République démocratique populaire lao, qu’elles aient ou non été déclarées originaires de ce pays (codes TARIC 8305100013 et 8305100023).
3. Aux fins du présent article, les mécanismes pour reliure à anneaux sont composés de deux plaques rectangulaires ou fils en acier, comprenant au moins 4 demi-anneaux en fil d’acier, le tout étant maintenu par une plaque de recouvrement en acier. Ils s’ouvrent en tirant sur les demi-anneaux ou à l’aide d’un petit dispositif en acier fixé sur le mécanisme.
4. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit:
a)
pour les mécanismes à 17 et 23 anneaux (codes TARIC 8305100021 et 8305100023), le montant du droit est égal à la différence entre le prix minimal à l’importation de 325 EUR par 1 000 pièces et le prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement;
b)
pour les mécanismes autres que ceux à 17 ou 23 anneaux (codes TARIC 8305100011 et 8305100013), le montant du droit est de 78,8 %.
Article 3
Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 4
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Article 5
Le présent règlement est publié au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 22 février 2010.