PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 13/2012 DU CONSEIL
du 6 janvier 2012
modifiant le règlement (CE) no 1292/2007 instituant un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Inde
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4, et son article 11, paragraphes 3, 5 et 6,
vu la proposition de la Commission européenne après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Enquêtes antérieures et mesures antidumping existantes
(1)
En août 2001, par le règlement (CE) no 1676/2001 (2), le Conseil a institué un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires, entre autres, de l’Inde. Les mesures comportaient un droit antidumping ad valorem compris entre 0 % et 62,6 %, applicable aux importations provenant de producteurs-exportateurs nommément cités, ainsi qu’un taux de droit résiduel de 53,3 % applicable aux importations provenant de toutes les autres sociétés.
(2)
En août 2001, par la décision 2001/645/CE (3), la Commission a accepté des engagements offerts par cinq producteurs indiens. L’acceptation de ces engagements a ensuite été retirée (4) en mars 2006.
(3)
En mars 2006, par le règlement (CE) no 366/2006 (5), le Conseil a modifié les mesures instituées par le règlement (CE) no 1676/2001 en imposant des taux de droit antidumping compris entre 0 % et 18 %, compte tenu des conclusions du réexamen au titre de l’expiration des mesures compensatoires définitives qui figurent dans le règlement (CE) no 367/2006 du Conseil (6).
(4)
En septembre 2006, à la suite d’une demande déposée par un nouveau producteur-exportateur, le Conseil a, par le règlement (CE) no 1424/2006 (7), modifié le règlement (CE) no 1676/2001 en ce qui concerne un exportateur indien. Le règlement modifié a établi une marge de dumping de 15,5 % pour les sociétés ayant coopéré non incluses dans l’échantillon et un taux de droit antidumping de 3,5 % pour la société en question, compte tenu de la marge de subvention à l’exportation constatée pour cette société dans l’enquête antisubventions qui a conduit à l’adoption du règlement (CE) no 367/2006. Aucun droit compensateur individuel n’ayant été fixé pour cette société, le taux établi pour toutes les autres sociétés lui a été appliqué.
(5)
En novembre 2007, par le règlement (CE) no 1292/2007 (8), le Conseil a institué un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate originaires de l’Inde à l’issue d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures mené conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base. Le règlement (CE) no 1292/2007 a clôturé un réexamen intermédiaire partiel mené conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base et limité à l’examen du dumping en ce qui concerne un seul producteur-exportateur indien.
(6)
Le règlement (CE) no 1292/2007 a également maintenu l’extension des mesures au Brésil et à Israël, tout en exemptant certaines sociétés. La dernière modification apportée à cet égard au règlement (CE) no 1292/2007 l’a été par le règlement d’exécution (UE) no 806/2010 du Conseil (9).
(7)
En janvier 2009, à la suite d’un réexamen intermédiaire partiel ouvert par la Commission de sa propre initiative et concernant les subventions accordées à cinq producteurs indiens de feuilles en PET, le Conseil a, par le règlement (CE) no 15/2009 (10), modifié le droit antidumping définitif institué à l’égard de ces producteurs par le règlement (CE) no 1292/2007, ainsi que les droits compensateurs définitifs institués à leur égard par le règlement (CE) no 367/2006.
(8)
En mai 2011, le Conseil a, par le règlement d’exécution (UE) no 469/2011 (11), modifié le règlement (CE) no 1292/2007 et ainsi ajusté les taux de droit antidumping compte tenu de l’expiration, le 9 mars 2011 (12), du droit compensateur institué par le règlement (CE) no 367/2006.
(9)
Le requérant dans le présent réexamen intermédiaire - Ester Industries Limited - est, actuellement, soumis à un droit antidumping définitif de 29,3 %.
2. Demande de réexamen intermédiaire partiel
(10)
En juillet 2010, la Commission a été saisie d’une demande de réexamen intermédiaire partiel au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base. La demande, qui portait uniquement sur l’examen du dumping, a été présentée par Ester Industries Limited, un producteur-exportateur établi en Inde (ci-après dénommé «Ester» ou «requérant»). Dans sa demande, le requérant a fait valoir que les circonstances sur la base desquelles des mesures avaient été instituées avaient changé et que ces changements présentaient un caractère durable. Le requérant a fourni des éléments de preuve démontrant à première vue que le maintien des mesures à leur niveau actuel n’était plus nécessaire pour contrebalancer le dumping préjudiciable.
3. Ouverture d’un réexamen
(11)
Ayant conclu, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour justifier l’ouverture d’un réexamen intermédiaire partiel, la Commission a annoncé, par un avis publié le 29 octobre 2010 au Journal officiel de l’Union européenne (13) (ci-après dénommé «avis d’ouverture»), l’ouverture d’un réexamen intermédiaire partiel au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, limité à l’examen du dumping en ce qui concerne le requérant.
(12)
L’avis d’ouverture indiquait que l’enquête de réexamen intermédiaire partiel avait également pour but d’évaluer, en fonction des conclusions de ce réexamen, la nécessité de modifier le taux de droit applicable aux importations du produit concerné en provenance de producteurs-exportateurs du pays concerné non spécifiquement mentionnés à l’article 2, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1292/2007, c’est-à-dire le taux du droit antidumping applicable à «toutes les autres sociétés» en Inde.
4. Enquête
(13)
L’enquête a porté sur le niveau de dumping pour la période comprise entre le 1er octobre 2009 et le 30 septembre 2010 (ci-après dénommée «période d’enquête de réexamen» ou «PER»).
(14)
La Commission a officiellement informé le requérant, les autorités du pays exportateur et l’industrie de l’Union de l’ouverture de l’enquête relative au réexamen intermédiaire partiel. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et d’être entendues.
(15)
Afin d’obtenir les informations nécessaires à son enquête, la Commission a envoyé un questionnaire au requérant qui y a répondu dans le délai fixé.
(16)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer le dumping. Une visite de vérification a été effectuée dans les locaux du requérant.
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(17)
Le produit concerné par le présent réexamen est le même que le produit défini par le règlement (CE) no 1292/2007, tel que modifié en dernier lieu, instituant les mesures en vigueur, à savoir les feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Inde, relevant actuellement des codes NC ex 3920 62 19 et ex 3920 62 90.
2. Produit similaire
(18)
La présente enquête, comme celles qui l’ont précédée, a démontré que les feuilles en PET produites en Inde et exportées vers l’Union, les feuilles en PET produites et vendues sur le marché indien, ainsi que les feuilles en PET produites et vendues dans l’Union par les producteurs de l’Union, présentent les mêmes caractéristiques physiques et chimiques essentielles et sont destinées aux mêmes utilisations.
(19)
Ces produits sont donc considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. DUMPING
a) Valeur normale
(20)
Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a d’abord examiné si les ventes du produit similaire par le requérant à des clients indépendants sur son marché intérieur étaient représentatives, c’est-à-dire si leur volume total représentait au moins 5 % du volume total des exportations correspondantes vers l’Union.
(21)
La Commission a ensuite identifié les types du produit similaire vendus par la société sur son marché intérieur qui étaient identiques ou directement comparables aux types vendus à l’exportation vers l’Union.
(22)
Il a ensuite été examiné si les ventes intérieures du requérant étaient représentatives pour chaque type de produit, c’est-à-dire si les ventes intérieures de chaque type de produit représentaient au moins 5 % du volume des ventes du même type de produit destinées à l’Union. Pour les types de produit commercialisés en quantités représentatives, il a ensuite été examiné si ces ventes avaient été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base.
(23)
Pour déterminer si les ventes de chaque type de produit, réalisées sur le marché intérieur en quantités représentatives, pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, il a fallu établir la proportion des ventes bénéficiaires du type en question aux clients indépendants. Dans tous les cas où les ventes intérieures d’un type de produit particulier ont été effectuées en quantités suffisantes et au cours d’opérations commerciales normales, la valeur normale a été établie sur la base du prix intérieur réel, calculé sous la forme d’une moyenne pondérée de l’ensemble des ventes intérieures de ce type réalisées durant la PER.
(24)
Pour les autres types de produits, dont les ventes intérieures n’étaient pas représentatives ou n’avaient pas été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, la valeur normale a été construite conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base. La valeur normale a été construite en ajoutant aux coûts de fabrication, éventuellement ajustés, des types exportés, un pourcentage raisonnable pour les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi qu’une marge bénéficiaire raisonnable, sur la base des données réelles concernant la production et les ventes, au cours d’opérations commerciales normales, du produit similaire par le producteur-exportateur faisant l’objet de l’enquête, conformément à la première phrase de l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base.
b) Prix à l’exportation
(25)
Lors du précédent réexamen intermédiaire qui a conduit à l’adoption du règlement (CE) no 366/2006, il a été établi que les engagements sur les prix avaient influencé les prix à l’exportation pratiqués et les avaient rendus inutilisables pour déterminer le comportement futur des exportateurs. Compte tenu du fait qu'Ester vendait le produit concerné en grandes quantités sur le marché mondial, il a été décidé, lors de ce réexamen intermédiaire, d’établir le prix à l’exportation sur la base des prix effectivement payés ou à payer à tous les pays tiers.
(26)
Il est rappelé que l’acceptation des engagements sur les prix a été retirée en mars 2006, c’est-à-dire plus de trois ans avant la présente PER. Les prix à l’exportation vers l’Union d'Ester au cours de la présente PER n’ont donc pas été influencés par quelque engagement de prix que ce soit. Il est donc permis de conclure que ces prix peuvent être considérés comme fiables pour la détermination du comportement futur des exportateurs.
(27)
Étant donné que l’ensemble des ventes à l’exportation du requérant sur le marché de l’Union ont été effectuées directement à des clients indépendants, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix réellement payés ou à payer pour le produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
c) Comparaison
(28)
La comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré a été effectuée au niveau départ usine et au même stade commercial. Pour que la comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation soit équitable, il a été tenu compte, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base, des différences constatées dans les facteurs qui ont influencé les prix et leur comparabilité. À cet effet, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences en matière de coûts de transport, d’assurance, de manutention, de chargement et de frais auxiliaires, de commissions, de coûts financiers et de coûts d’emballage supportés par le requérant, le cas échéant, lorsque cela était justifié.
(29)
Le requérant a fait valoir qu’il proposait à ses clients un éventail de revêtements chimiques plus large que lors de la précédente enquête de réexamen intermédiaire et que cet aspect devait être pris en compte lors de la classification du produit concerné en différents types de produits. Toutefois, la société n’a pas démontré que les différents types de revêtements chimiques affectaient la comparabilité des prix et, plus particulièrement, que les clients payaient systématiquement des prix différents sur le marché intérieur et sur le marché de l’exportation vers l’Union européenne selon le type de revêtement chimique considéré. En conséquence, il convient de maintenir la classification des produits utilisée lors des enquêtes précédentes et l’argument doit être rejeté.
(30)
Le requérant a en outre demandé un ajustement sur le prix à l’exportation, sur la base des avantages conférés à l’exportation en vertu du régime de crédits de droits à l’importation (DEPB) accordés postérieurement à l’exportation. À cet égard, il a été constaté que ce régime prévoyait que les crédits reçus à l’exportation des produits concernés pouvaient être utilisés pour acquitter les droits de douane dus sur les importations de n’importe quelle marchandise ou être vendus librement à d’autres sociétés. Qui plus est, la société bénéficiaire n’a aucune obligation d’affecter les marchandises importées à la production du produit exporté concerné. Ester n’a pas pu prouver que l’avantage conféré par le régime de crédits de droits à l’importation affectait la comparabilité des prix et, plus particulièrement, que les clients payaient systématiquement des prix différents sur le marché intérieur en raison de ce régime. En conséquence, l’argument a été rejeté.
(31)
Le requérant a également demandé un ajustement sur le prix à l’exportation, sur la base des avantages conférés en vertu du régime des droits préférentiels à l’importation des biens d’équipement (EPCG) et du régime de crédits à l’exportation. À cet égard, il convient de noter que, comme pour les autres régimes évoqués ci-dessus, la société bénéficiaire n’a aucune obligation d’affecter les marchandises importées en vertu du régime EPCG à la production du produit exporté concerné. De plus, le requérant n’a présenté aucun élément de preuve établissant un lien explicite entre la politique des prix des produits exportés et les avantages conférés au titre du régime EPCG et du régime de crédits à l’exportation. Enfin, le requérant n’a pas pu prouver que les avantages conférés en vertu de ces deux régimes affectaient la comparabilité des prix et, plus particulièrement, que les clients payaient systématiquement des prix différents sur le marché intérieur en raison du régime EPCG et du régime de crédits à l’exportation. En conséquence, l’argument doit être rejeté.
d) Marge de dumping
(32)
Comme le prévoit l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la valeur normale moyenne pondérée par type a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type correspondant du produit concerné. Suite aux observations sur les informations communiquées énoncées aux considérants 44 et 45 ci-après, la marge de dumping, exprimée en pourcentage du prix caf frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit à 8,3 %.
D. CARACTÈRE DURABLE DU CHANGEMENT DE CIRCONSTANCES
(33)
Conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, il a également été examiné si le changement de circonstances pouvait raisonnablement être considéré comme durable.
(34)
À cet égard, l’enquête a montré qu'Ester avait, de fait, pris un certain nombre de mesures pour réduire les coûts et améliorer l’efficacité. La société s’est notamment modernisée et a construit une nouvelle chaîne de production. De plus, la forte augmentation de la production a entraîné une baisse sensible des frais généraux. La société a par ailleurs commencé à s’approvisionner en matières premières de manière plus efficace (en un lieu plus proche) et est ainsi parvenue à considérablement réduire ses frais de transport. Cette baisse des coûts a eu un impact direct sur la marge de dumping. Le changement de circonstances peut donc être considéré comme durable.
(35)
En ce qui concerne le prix à l’exportation, l’enquête a mis en évidence une certaine stabilité des politiques tarifaires d'Ester pendant une longue période, entre 2006 (l’année où l’acceptation des engagements sur les prix a été retirée) et 2010 (peu avant la fin de la PER). Compte tenu du changement de la méthode utilisée pour déterminer le prix à l’exportation vers l’Union d'Ester, comme indiqué aux considérants 24 et 25 supra, ainsi que de la stabilité des prix évoquée ci-dessus, la nouvelle marge de dumping recalculée devrait présenter un caractère durable.
(36)
Il a donc été jugé que les circonstances qui ont conduit à l’ouverture du présent réexamen intermédiaire ne devraient pas, dans un avenir proche, évoluer d’une manière susceptible de modifier les conclusions du réexamen intermédiaire. Il est dès lors conclu que le changement de circonstances présente un caractère durable et que le maintien de la mesure à son niveau actuel ne se justifie plus.
E. MESURES ANTIDUMPING
(37)
Un producteur-exportateur a soutenu que la marge de dumping moyenne de l’échantillon devrait être recalculée dans le cas où le présent réexamen intermédiaire aboutirait à une marge de dumping inférieure à celle précédemment établie pour Ester (qui était l’une des sociétés incluses dans l’échantillon). Il convient de rappeler que le présent réexamen intermédiaire partiel conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, est explicitement limité au réexamen de la marge de dumping du requérant, un exportateur individuel, à savoir Ester. Ainsi, l’enquête a été limitée aux circonstances spécifiques applicables au requérant, en prenant en considération tous les éléments de preuve pertinents et dûment documentés (14). Les conclusions établies sur cette base ne sont pas pertinentes pour les autres sociétés de l’échantillon, non plus que pour tout autre producteur-exportateur dans le pays concerné.
(38)
Il est considéré que la détermination d’une nouvelle marge de dumping moyenne pour l’échantillon conformément à l’article 9, paragraphe 6, du règlement de base n’est, dans ces circonstances, ni juridiquement possible, ni économiquement appropriée, pour les raisons suivantes. De fait, il convient de rappeler qu’il ne peut être recouru au calcul d’une marge de dumping moyenne pour un échantillon que lorsqu’il est considéré, dans le contexte d’une enquête donnée, que le nombre d’exportateurs est si important que le fait d’examiner individuellement l’ensemble des exportateurs ayant coopéré ferait peser une charge excessive sur les institutions et empêcherait d’achever l’enquête dans les délais fixés dans le règlement de base. On part ensuite du principe que le calcul d’une marge moyenne pondérée effectué sur la base des marges de dumping des exportateurs inclus dans l’échantillon est représentatif de la marge de dumping des exportateurs ayant coopéré non inclus dans l’échantillon. Pour que tel soit le cas, ce calcul doit être effectué sur la base de marges de dumping se rapportant à la même période. Aucune des circonstances évoquées ci-dessus n’est constatée dans le cadre d’un réexamen intermédiaire partiel limité à une société initialement incluse dans l’échantillon, tel que le réexamen faisant l’objet de la présente enquête. En conséquence, il est conclu que les circonstances de fait du présent réexamen intermédiaire partiel sont telles que les dispositions de l’article 9, paragraphe 6, ne s’appliquent manifestement pas.
(39)
Il convient de rappeler que la mention figurant dans l’avis d’ouverture selon laquelle «s’il est constaté que les mesures doivent être abrogées ou modifiées pour le requérant, il peut s’avérer nécessaire de modifier le taux du droit actuellement applicable aux importations du produit concerné en provenance d’autres sociétés en Inde» implique que le réexamen peut aboutir au relèvement du droit résiduel afin d’éviter tout contournement (15). Le droit du requérant étant révisé à la baisse, la disposition susmentionnée de l’avis d’ouverture ne s’applique pas.
(40)
Au vu des raisons exposées aux considérants 37 à 39, l’argument selon lequel la marge de dumping moyenne de l’échantillon devrait être recalculée doit être rejeté.
(41)
Les parties intéressées ont été informées des faits et des considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de modifier le taux de droit applicable au requérant, et elles ont eu la possibilité de présenter leurs observations.
(42)
Le requérant a réitéré ses demandes concernant la classification du produit (voir considérant 29) et l’ajustement sur le prix à l’exportation au titre de la ristourne des droits, du fait des avantages conférés en vertu des régimes DEPB et EPCG et du régime de crédits à l’exportation (voir considérants 30 et 31). Toutefois, compte tenu qu’aucun nouvel élément susceptible de modifier les conclusions de la Commission n’a été fourni, ces demandes ont dû être rejetées.
(43)
Le requérant a par ailleurs contesté la méthode de calcul de la valeur caf des transactions réalisées sur une base FAB. Lors de l’établissement de la valeur caf unitaire, la Commission a relié les frais de transport totaux acquittés par la société à toutes les transactions d’exportation, y compris les transactions FAB. La société a fait valoir que les frais de transport totaux auraient dû être reliés aux seules transactions caf. Cet argument a été accepté.
(44)
Le requérant a enfin soutenu que toutes les ventes de l’échantillon n’avaient pas été exclues de la détermination de la marge de dumping. Cet argument a également été accepté.
(45)
À la suite de l’enquête de réexamen, la nouvelle marge de dumping proposée et le taux de droit antidumping qui serait applicable aux importations du produit concerné fabriqué par Ester Industries Limited s’élèvent à 8,3 %,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Dans le tableau figurant à l’article 2, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1292/2007, la rubrique concernant Ester Industries Limited est remplacée par le texte suivant:
«Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Inde
8,3
A026»
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 6 janvier 2012.