PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 82/2011
ze dne 31. ledna 2011,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(2)
Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti (3) antidumpingových opatření na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR obdržela Komise žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Přezkum před pozbytím platnosti podala Evropská federace odvětví překližky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby překližky z okoumé v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
(4)
Kromě toho se na základě soudního řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž u několika francouzských výrobců překližky z okoumé mělo za to, že není možné vyloučit, že uvedené jednání mohlo při původním šetření ovlivnit posouzení újmy. Z toho důvodu se tedy považovalo za vhodné současně zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení s cílem znovu přezkoumat stav újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období původního šetření.
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu omezeného na přezkoumání újmy podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (4).
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(7)
Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené tímto šetřením
(8)
Komise o zahájení těchto přezkumů oficiálně informovala známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, uživatele a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(9)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorků
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Přihlásil se a v dané lhůtě poskytl požadované informace pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný. Jedinému spolupracujícímu čínskému vyvážejícímu výrobci byl zaslán dotazník, tento výrobce však následně přestal spolupracovat a neposkytl úplnou odpověď na dotazník. Proto, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění vycházela z dostupných údajů.
(12)
Deset výrobců v Unii poskytlo požadované informace v dané lhůtě a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje přibližně 40 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření a přibližně 35 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat, přičemž se zohlednilo geografické rozložení výrobců v Unii.
(13)
Komise zaslala pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku dotazníky. Dvě ze společností zařazených do vzorku přestaly spolupracovat po fázi výběru vzorku. Vzhledem ke skutečnosti, že tři společnosti, které zaslaly vyplněné dotazníky, stále představovaly 30 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení v období přezkumného šetření, byl vzorek stále považován za reprezentativní.
(14)
Za účelem získání informací týkajících se hospodářských ukazatelů většího počtu výrobců z Unie Komise také zaslala zkrácené dotazníky pěti výrobcům, kteří nebyli zařazeni do vzorku, dvěma výrobcům, kteří přestali spolupracovat, a dvěma dalším známým výrobcům. Vyplněné zkrácené dotazníky zaslalo sedm výrobců.
5. Ověření obdržených informací
(15)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení přetrvání nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
5.1
Výrobci v Unii
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
5.2
Výrobci ve srovnatelné zemi
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turecko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (dříve ex 4412 13 10). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.
(17)
Existují dva hlavní typy překližky z okoumé: překližka vyrobená výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližka s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo. Oba hlavní typy překližky z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzické vlastnosti, a v podstatě se používají pro stejný účel.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak ukázalo původní šetření a jak potvrdilo toto šetření, bylo zjištěno, že překližky z okoumé vyráběné v ČLR a prodávané na domácím trhu a výrobek vyráběný výrobním odvětví Unie a prodávaný v Unii mají v podstatě stejné fyzické i technické vlastnosti a stejné způsoby využití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda je pravděpodobné, že po případném vypršení platnosti opatření proti ČLR dumping přetrvá nebo se obnoví.
(20)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, v souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k absenci jakékoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců, musela při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu Komise vycházet z informací, které měla k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu, jelikož nebyly k dispozici žádné podrobné informace o typech výrobků vyvážených do Unie z ČLR, se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen muselo omezit na dva hlavní typy překližky z okoumé uvedené v 17. bodě odůvodnění.
(21)
V důsledku toho se analýza zakládala především na obchodních statistikách Eurostatu. Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce předkládal do června 2009 pravidelné zprávy o monitorování požadované na základě 61. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1942/2004. Při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu proto mohly být do určité míry použity informace z těchto zpráv.
1. Běžná hodnota
1.1 Srovnatelná země
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace, určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(23)
V oznámení o zahájení bylo plánováno použít pro účely zjištění běžné hodnoty v případě ČLR u stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti Turecko, které již bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Turecka nevyjádřila. Na základě informací dostupných v době výběru byl tedy vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Turecko.
1.2 Stanovení běžné hodnoty
(24)
Jeden turecký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízen byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce, jak je uvedeno níže.
(25)
Běžná hodnota byla stanovena pro dva hlavní typy výrobků popsaných v 17. bodě odůvodnění. V případě jednoho z hlavních typů výrobku vycházela běžná hodnota z cen zaplacených nebo splatných při prodeji na domácím trhu Turecka, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. V případě druhého z hlavních typů výrobku, který vyráběl turecký výrobce, ale neprodával se na domácím trhu, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použita početně zjištěná běžná hodnota.
(26)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k průměrným výrobním nákladům během období přezkumného šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(27)
Jak již bylo uvedeno výše, vzhledem k neexistenci jakákoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě dostupných obchodních statistik Eurostatu. Jelikož Eurostat nedisponuje informacemi podle jednotlivých vyráběných typů překližky z okoumé, byly tyto údaje za účelem posouzení vývozní ceny obou hlavních typů překližky z okoumé upraveny na základě cenového rozdílu v procentech mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného v případě tureckého spolupracujícího výrobce.Takto získaný cenový rozdíl se poté použil u vážených průměrných cen podle Eurostatu.
(28)
Pokud se jedná o objemy, byl čínský objem vývozu obou hlavních typů překližky z okoumé vypočten na základě poměru mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného ze zpráv o monitorování uvedených ve 21. bodě odůvodnění pro období překrývající se s obdobím přezkumného šetření, přičemž se vycházelo z celkového objemu podle Eurostatu.
3. Srovnání
(29)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla výše těchto úprav stanovena na základě dostupných údajů.
4. Dumpingové rozpětí
(30)
Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činilo 34,2 %.
5. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
5.1 Předběžné poznámky
(31)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany všech čínských vyvážejících výrobců vycházejí níže uvedené závěry týkající se objemu dovozu a volné kapacity v souladu se článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, konkrétně ze statistiky obchodu a z písemných podáních zúčastněných stran.
5.2 Objem dovozu
(32)
Podle obchodních statistik Eurostatu se skutečný dovoz překližky z okoumé z ČLR od období původního šetření významně snížil, čínští výrobci se však dokázali udržet na trhu Unie s podílem, který během období přezkumného šetření činil 4,7 %.
5.3 Výrobní kapacita, volná kapacita
(33)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců překližky z okoumé se zkoumala situace čínského výrobního odvětví překližky jako celku (výroba překližky ze všech druhů dřeva). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 (5), kterým bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření, výrobci překližky mohou vyrábět a vyrábějí překližku z různých druhů dřeva pomocí stejného vybavení. Žadatel předložil výpočet objemu překližky z okoumé vyráběné v ČLR založený na počtu kmenů okoumé dostupných na čínském trhu, který byl odhadován na 900 000 m3 v období přezkumného šetření. Žadatel také odhadoval, že přibližně 85 % nebo 765 000 m3 se použije na výrobu překližky. Skutečnou výrobu překližky z okoumé lze odhadnout jen stěží, protože sortiment výrobků, který má významný vliv na možný objem výroby je kvůli absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců neznámý. Odhad výrobní kapacity založený na množství kmenů okoumé však jasně ukazuje, že při libovolném sortimentu výrobků je kapacita v ČLR výrazně vyšší než objem spotřebovávaný na trhu Unie (291 000 m3 v období přezkumného šetření, viz 41. bod odůvodnění).
(34)
Dále bylo, jak během současného přezkumu, tak v původním šetření zjištěno, že překližku z různých druhů dřeva vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení. Dá se proto předpokládat, že při neexistenci opatření by čínští výrobci, kteří se v současné době zaměřují na výrobu jiných, méně lukrativních, typů překližky, postupně přeorientovali svou výrobu a stále více vyráběli překližku z okoumé. Podle čínské statistiky vývozu představoval čínský vývoz překližky v období přezkumného šetření více než 5 milionů m3 neboli přibližně sedmnáctinásobek objemu překližky z okoumé na trhu Unie. V důsledku toho je na výrazné zvýšení objemu překližky z okoumé určené na vývoz potřebná jen malá změna v sortimentu výrobků.
5.4 Objem a cena dovozu z ČLR do Unie a na trhy jiných třetích zemí
(35)
V roce 2009 a na základě čínských údajů o vývozu byl na trh Unie určen pouze malý podíl (cca 5 %) čínského vývozu překližky z tropického dřeva. Ve srovnání s cenami na jiných trzích se tyto prodeje uskutečnily za relativně vysoké prodejní ceny. Je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by do Unie směřoval větší podíl čínského vývozu překližky z okoumé.
5.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(36)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se dosud prodává na trhu Unie za dumpingové ceny v nezanedbatelném množství. Dostupné informace kromě toho naznačují, že objem výroby v ČLR je velmi vysoký a že podíl vývozu z ČLR do Unie je v současné době díky zavedeným opatřením omezen. V tomto ohledu se dá předpokládat, že v případě zrušení opatření se současný vývoz překližky z okoumé do ostatních zemí za nízké ceny opět přesune na trh Unie. Kromě toho se předpokládá, že v případě skončení platnosti opatření čínští výrobci překližky zvýší výrobu překližky z okoumé, protože trh Unie s překližkou z okoumé je relativně lukrativní.
(37)
S ohledem na tato zjištění byl proto učiněn závěr, že v případě skončení platnosti současných antidumpingových opatření je pokračování dumpingu pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(38)
V rámci Unie je známo 16 výrobců obdobného výrobku na Kypru, ve Francii, v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku. Celková produkce Unie se odhaduje na 235 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Během období posuzovaného v původním šetření trh Unie tvořilo 15 členských států. Vzhledem k tomu, že výroba překližky z okoumé je v nových dvanácti členských státech EU vcelku zanedbatelná, bude srovnání mezi původním a současným šetřením smysluplné.
(39)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl podrobně prošetřen vzorek tří výrobců, kteří představují přibližně 30 % prodeje všech výrobců v Unii nezávislým zákazníkům v unii a přibližně 26 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek sestával z těchto společností:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(40)
Spotřeba překližky z okoumé byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Unie a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.
(41)
Spotřeba Unie mezi obdobím šetření původního šetření a obdobím přezkumného šetření současného přezkumu celkově klesla o 35 %. Během posuzovaného období současného přezkumu se spotřeba Unie snížila o 22 %. Toto lze obecně vysvětlit tím, že překližka z okoumé byla do určité míry nahrazena jinými druhy tropického dřeva, jako například red canarium, bankirai nebo meranti. V roce 2008 a v období přezkumného šetření přispěly ke klesající poptávce po překližce z okoumé v Unii i hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(42)
Skutečný dovoz dotčeného výrobku do Unie poklesl z 83 606 m3 v původním období šetření na 23 531 m3 v roce 2006. Potom se tento dovoz mezi lety 2006 a 2008 zvýšil o více než 20 % a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření prudce klesl na 54 %, tedy na úroveň z roku 2006.
Dovoz (m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Zdroj: Eurostat
(43)
Příslušný podíl na trhu se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 3,4 procentního bodu. Od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 1,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření dále klesl o 4,1 procentního bodu. Podíl čínského dovozu do Unie na trhu klesl během posuzovaného období celkově o 2 procentní body.
Podíl na trhu
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
(44)
Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku z ČLR se od roku 2006 do období přezkumného šetření zvýšily o 32 %. Konkrétně se tyto ceny od roku 2006 do roku 2007 zvýšily o 22 %, od roku 2007 do roku 2008 pak o 3 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 7 procentních bodů.
Dovoz (EUR/m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Zdroj: Eurostat
3. Cenové podbízení
(45)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle typu výrobku, účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku výrobního odvětví Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, s odpovídajícím váženým průměrem cen dotčených dovozů. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(46)
Na tomto základě bylo stanoveno, že ze strany čínského dovozu docházelo v období přezkumného šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 10 %.
(47)
Při původním šetření byla provedena úprava o rozdíl v jakosti mezi dotčeným výrobkem dováženým z ČLR a obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Unie. S cílem vzít tuto skutečnost v úvahu byla v rámci současného šetření upravena kodifikace typů výrobků v dotaznících. Jelikož tento rozdíl v jakosti byl při současném šetření zohledněn a jelikož čínští vyvážející výrobci nepředložili žádné údaje týkající se dalších možných rozdílů v jakosti, úprava provedená v rámci původního šetření se proto v současném šetření neuplatnila. Během období šetření původního šetření se dotčené výrobky pocházející z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly cenové podbízení s rozpětím od 11 % do 52 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Ukazatele týkající se objemu výroby, výrobní kapacity, využití kapacity zaměstnanosti, objemu prodeje, prodejních cen, produktivity a podílu na trhu byly analyzovány na základě údajů shromážděných za celé výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich přezkoumání vycházelo z údajů předložených výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a ověřených v prostorách každé společnosti.
a) Výroba
(49)
Objem výroby výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 31 %, od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 2 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření klesl o dalších 13 procentních bodů. Přes 16 % nárůst objemu výroby mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zůstává objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v rámci původního šetření, tj. je nižší než 283 265 m3 vyrobených v roce 2002 a 267 591 m3 vyrobených v původním období šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšila o 33 % a od roku 2007 do roku 2008 pak o dalších 12 procentních bodů. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstala výrobní kapacita na stejné úrovni. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšila o 45 %. Využití kapacity dosahovalo 51 % v roce 2006 a v období přezkumného šetření se dále snížilo na 41 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Využití kapacity
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
c) Zaměstnanost
(51)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie vykazuje mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření nárůst o 11 %. Konkrétně se počet zaměstnaných osob zvýšil od roku 2006 do roku 2007 o 21 % a v roce 2008 se udržel přibližně na této úrovni. Od roku 2008 do období přezkumného šetření počet zaměstnanců klesl o 9 procentních bodů. V důsledku zániku společností a restrukturalizace už úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období nikdy nedosáhla úrovní zjištěných v původním šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
d) Objem prodeje
(52)
Během posuzovaného období se objem prodeje od výrobců v Unii nezávislým odběratelům snížil o 16 %. Od roku 2006 do roku 2007 byl prodej stabilní, potom se v roce 2008 a v období přezkumného šetření snížil. Objem prodeje během posuzovaného období se řádově pohyboval na stejné výši jako v posuzovaném období původního šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje v Unii (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
e) prodejní ceny
(53)
Od roku 2006 do roku 2007 se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro nezávislé odběratele na trhu Unie zvýšily o 13 % a od roku 2007 do roku 2008 se pak zvýšily o dalších 5 procentních bodů. V období přezkumného šetření se tyto ceny vrátily zpět na úroveň z roku 2007. Během posuzovaného období se prodejní ceny v unii celkově zvýšily o 13 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
f) Produktivita
(54)
Produktivita pracovní síly výrobců v Unii, měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 4 %. Tento nárůst odráží skutečnost, že výroba vzrostla rychlejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené efektivnosti výrobců v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Produktivita (m3 na zaměstnance)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
g) Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl během posuzovaného období téměř o 6 procentních bodů. Konkrétně se od roku 2006 do roku 2007 snížil o 3 procentní body a od roku 2007 do roku 2008 zůstal poměrně stabilní. Od roku 2008 do období přezkumného šetření se zvýšil o 8,6 procentních bodů na 80,2 %. Ve zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období se promítá pokles prodejů Unie oproti výraznějšímu poklesu spotřeby v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobců z Unie na trhu.
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(56)
Během období přezkumného šetření navzdory platným opatřením nadále docházelo k podstatnému dumpingu, ačkoli na nižších úrovních, než byly úrovně zjištěné při původním šetření. S ohledem na objem a cenu dumpingového dovozu nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí, které je značné, považovat za zanedbatelný. Ačkoli bylo zaznamenáno určité zotavení z účinků dřívějšího dumpingu, výrobní odvětví Unie je i nadále zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o celkovou situaci výrobního odvětví Unie, bylo zjištěno, že od původního šetření několik výrobců ukončilo činnost. Podle dostupných informací největší výrobce v Unii z období původního šetření vyhlásil v roce 2008 úpadek s tím, že nejprve omezil a posléze úplně zastavil výrobu. Dva další výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v rámci původního šetření, ukončili svoji činnost v roce 2005 a v roce 2006. Další francouzský výrobce rovněž ukončil činnost na začátku roku 2009. Kromě toho, jeden řecký výrobce významně omezil výrobu. Tento vývoj ukazuje, byť je možné, že přispěl ke zvýšení podílu na trhu u zbývajících výrobců v Unii, že výrobní odvětví Unie je jako celek stále nestabilní a zranitelné.
a) Zásoby
(58)
Konečná úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostla téměř pětinásobně. Ve srovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření, kdy se překližka z okoumé vyráběla pouze na objednávku, zůstávají v nově posuzovaném období zjevně ve skladu větší objemy zásob. Jedná se zejména o rok 2008 a období přezkumného šetření v důsledku poklesu objemů prodeje.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Mzdy
(59)
Roční mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 26 %. Konkrétně vzrostly o 29 % od roku 2006 do roku 2007. Dále se od roku 2007 do roku 2008 snížily o 3 procentní body. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstaly na stabilní úrovni.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Roční mzdové náklady (v EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Ziskovost a návratnost investic
(60)
Úroveň ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku činila 4,3 % v roce 2006 a v roce 2007 a v roce 2008 se zvýšila se na 9,8 %, resp. na 8,3 %, předtím než klesla na 5,9 % v období přezkumného šetření. Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, se snížila o 51 % během posuzovaného období neboli z 12,5 % v roce 2006 na 6,2 % v období přezkumného šetření.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost Unie (v % čistého prodeje)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(61)
Čistý peněžní tok u výrobců v Unii zařazených do vzorku z provozní činnosti se během posuzovaného období zvýšil o 32 %. Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Investice
(62)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se zvýšily od roku 2006 do roku 2007 o 10 %, od roku 2007 do roku 2008 o 100 procentních bodů a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 16 procentuálních bodů. Celkově se investice v posuzovaném období zvýšily o 126 %.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(63)
Z analýzy makroekonomických a mikroekonomických údajů vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie je poměrně stabilní. Zejména úroveň ziskovosti u výrobců v Unii zahrnutých do vzorku se dostala z úrovně -8,9 % zjištěné u výrobců zahrnutých do vzorku při původním šetření a průměrná úroveň ziskovosti se během posuzovaného období pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Výrobní odvětví Unie také dokázalo díky platným opatřením zvýšit svůj podíl na zmenšujícím se trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(64)
Ačkoliv se zdá, že se výrobní odvětví Unie stabilizovalo a zotavilo z účinků dumpingového dovozu z ČLR, nedosáhlo úrovně výroby, prodeje a zaměstnanosti z období před původním šetřením. Řada výrobců v Unii ukončila činnost, což také naznačuje, že výrobní odvětví je stále do jisté míry nestabilní.
(65)
Řada prvků ukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření přestala platit. Zaprvé, vzhledem k současné úrovni cenového podbízení zjištěné v případe dovozu z ČLR a za předpokladu, že by se současná nízká úroveň dovozních cen zachovala nebo by se dokonce ještě snížila za účelem získání ztraceného podílu na trhu, by výrobní odvětví Unie nebylo schopno zachovat současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo zotavování výrobního odvětví Unie, k němuž v současnosti dochází, a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(66)
Zadruhé, vzhledem ke značné výrobní kapacitě vyvážejících výrobců v ČLR je pravděpodobné, že by se zvýšil objem (dumpingového) dovozu za nízké ceny. Toto by v důsledku znamenalo, že by výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, a vzhledem k nízké úrovni využití kapacity již v období přezkumného šetření by to mohlo vést k dalšímu omezení výroby nebo dokonce k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii.
(67)
Na základě výše uvedeného byl přijat závěr, že v případě pozbytí platnosti opatření existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
(68)
Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu. Žádající sdružení poskytlo důkazy o tom, že gabonská vláda zakázala vývoz kmenů okoumé nezbavených kůry z Gabonu počínaje 1. lednem 2010, aby bylo zpracování kmenů na dýhy zachováno v této zemi. Bylo proto přezkoumáno, zda by tento zákaz, přesto, že k němu došlo až po období přezkumného šetření, mohl mít významný vliv na současnou analýzu.
(69)
Informace získané v rámci šetření naznačují, že asijské společnosti dovážející/vyvážející více než 60 % gabonských kmenů mají silnou pozici ve vyjednávání se Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), která je hlavním vývozcem dřeva z okoumé, a s gabonskou vládou a zdá se, že uvedené rozhodnutí na ně má menší dopad než na evropské společnosti. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců nebylo možné uskutečnit jakákoliv další hodnocení příslušných dopadů.
(70)
Uvedený zákaz vývozu vstoupil v platnost až dne 1. ledna 2010, tj. po skončení období přezkumného šetření, a na kmeny vytěžené před koncem roku 2009, které se mohly stále vyvážet, se uplatňovalo přechodné období do konce května 2010. Za účelem přezkoumání účinku, který měl vstup uvedeného zákazu vývozu v platnost na výrobce v Unii, byli dne 14. září 2010 členové žádajícího sdružení požádání o doplňující informace. Odpověděli čtyři výrobci v Unii. Dva z výrobců zařazených do vzorku mají v Gabonu vlastní závod na odstraňování kůry a proto se nezdá, že by na ně měl uvedený zákaz nějaké dopady. Všichni výrobci zařazení do vzorku však potvrdili informace, že čínské společnosti mají silnou vyjednávací pozici při zajišťování přístupu k surovinám a že účinnost vymáhání zákona je dosud nízká. Výrobci v Unii potvrdili, že po zavedení zákazu vývozu kmenů z Gabonu se dodávky okoumé snížily a ceny se zvýšily a že tato nová situace má nejhorší dopad na výrobce, kteří mají závod na odstraňování kůry z okoumé v Unii.
(71)
V každém případě se uvedený zákaz v zásadě vztahuje na veškerý vývoz, tj. také na vývoz do ČLR. Nová právní situace v Gabonu proto zřejmě nemá žádný vliv na analýzu v rámci stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(72)
Na základě výše uvedené analýzy byl přijat závěr, že by skončení platnosti stávajících opatření s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA ASPEKTY ÚJMY V SOUVISLOSTI S ROZHODNUTÍM FRENCH CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Jak se uvádí ve 4. bodě odůvodnění, několik francouzských výrobců bylo podrobeno soudnímu řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž, kvůli kterému se považovalo za vhodné zahájit z moci úřední prozatímní přezkum s cílem přezkoumat stav újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření.
(74)
Ve výše uvedeném soudním procesu uložila French Conseil de la Concurrence pokutu šesti francouzským výrobcům překližky z důvodů jednání narušujícího hospodářskou soutěž (tj. uplatňování stejných ceníků a společné zvyšování cen) během období od listopadu 1995 do května 2004. Pařížský odvolací soud svým rozsudkem ze dne 29. září 2009 potvrdil rozhodnutí Conseil de la Concurrence, ačkoli výši udělených pokut poněkud snížil.
(75)
V rámci analýzy újmy v původním šetření bylo do vzorku zařazeno pět evropských výrobců: tři francouzští, jeden italský a jeden portugalský. Dvěma ze tří francouzských výrobců zařazených do vzorku byly později uděleny výše uvedené pokuty. Za účelem přezkoumání možného vlivu výše uvedeného jednání narušujícího hospodářskou soutěž na analýzu újmy byly nejdříve porovnány průměrné prodejní ceny každé ze společností zařazených do původního vzorku. Bylo zjištěno, že dva francouzští výrobci, kterým byly později uděleny pokuty, měli skutečně vyšší průměrné jednotkové prodejní ceny než ostatní tři společnosti ve vzorku. Tento cenový rozdíl lze částečně vysvětlit zjištěními původního šetření, tj. odlišným sortimentem výrobků těchto výrobců. Při detailnějším porovnání se však zdá, že jednotkové prodejní ceny těchto dvou francouzských výrobců během období původního šetření byly také vyšší jak u překližky celookoumové (o 7-30 %), tak u překližky s povrchem z okoumé (o 3-19 %).
(76)
Jako další krok byly proto údaje týkající se těchto dvou francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty z výpočtu újmy a pro účely zjištění újmy v původním případu byly zkoumány údaje od zbývajících tří společností. Vzhledem k tomu, že makroekonomické ukazatele (výroba, produktivita, prodej, podíl na trhu, zaměstnanost a růst) vycházely z údajů poskytnutých deseti výrobci v Unii, byly údaje týkající se francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty i z tohoto výpočtu.
(77)
Bylo zjištěno, že zjištění původního šetření týkající se takzvaných mikroekonomických ukazatelů by se bez údajů od francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, výrazně nezměnily. Během posuzovaného období původního šetření se ziskovost společností zařazených do vzorku snížila z 3,5 % na -8,9 %. Kdyby se francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, ze vzorku vyřadili, ziskovost by se snížila z 3,1 % na -6,5 %. Návratnost investic společností zařazených do vzorku se snížila z 15,6 % na -27,5 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila z 19,3 % na -38,9 %. Investice společností zařazených do vzorku se snížily o 80 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížily o 86 %. Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se snížil z 7,6 milionu EUR na 59 000 EUR; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížil z 1,5 milionu EUR na -69 000 EUR. Pokud jde o makroekonomické údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, kdyby byli francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, z posouzení vyřazeni, byl by obraz situace výrobního odvětví Unie přesnější. Během posuzovaného období původního šetření se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila o 1 %. Zaměstnanost výrobního odvětví Unie klesla o 9 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by zůstala na stabilní úrovni. Hodnota prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížila o 7 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšila o 5 %. Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížil o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšil o 1 %.
(78)
I kdyby byly vyloučeny francouzské společnosti, kterým byla udělena pokuta, a obrázek újmy by proto byl zřetelnější, v rámci původního šetření by stále existovala podstatná újma. Vyplývá to zejména z vývoje takzvaných mikroekonomických ukazatelů.
(79)
Bylo také zkoumáno, zda jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž mohlo mít potenciální účinek na výslednou újmu zjištěnou při současném přezkumu. Zaprvé, vzhledem k tomu, že tento kartel přestal fungovat v roce 2004, jednání narušující hospodářskou soutěž již nemohlo mít přímý vliv na žádný z ukazatelů. Bylo proto posuzováno, zda by ještě nemohl existovat nepřímý vliv na analýzu újmy, konkrétně v důsledku nákladů na pokuty. Bylo zjištěno, že ani jeden ze dvou francouzských výrobců zařazených do vzorku nezahrnul výši pokuty do výpočtu ziskovosti. Proto bylo zjištěno, že ani dřívější jednání narušující hospodářskou soutěž, ani uložené pokuty neměly žádný vliv na současnou analýzu újmy.
(80)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž nemělo žádný účinek na stav újmy výrobního odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření. Částečný prozatímní přezkum by proto měl být ukončen.
H. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody současná antidumpingová opatření nezachovat. Určení zájmu Unie vycházelo z hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnosti výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila vytlačování výrobního odvětví Unie z trhu rozsáhlými objemy dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje jasná pravděpodobnost poškozujícího dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Zachování platných antidumpingových opatření by proto i nadále výrobnímu odvětví Unie přinášelo prospěch.
(85)
Přijímá se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Oba byli proti zachování opatření a tvrdili, že opatření jsou neúčinná, že čínské výrobky nejsou vzhledem k rozdílům v kvalitě srovnatelné s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie, a vyjádřili pochybnosti o konkurenceschopnosti odvětví výroby překližky z okoumé v Unii. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření významně postihují dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem uživatelů v Unii
(87)
Vyplněné dotazníky zaslali tři uživatelé z Itálie, Řecka a Francie. Vzhledem k tomu, že žádný z nich nenakupoval dotčený výrobek z ČLR, a jelikož neexistují žádné další důkazy o tom, že současná platná antidumpingová opatření významně postihují uživatele, je možné konstatovat, že zachování opatření nebude mít na uživatele v Unii žádný zásadní negativní dopad.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(88)
Má se tudíž za to, že v souvislosti se zájmy Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byla zachována.
Společnost
Celní sazba v
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Všechny ostatní společnosti
66,7
(90)
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(91)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 a s čl. 11 odst. 3 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR zachována.
(92)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou ve spojení s výslovně jmenovanými společnostmi, nemohou využívat těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(93)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(94)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.
(95)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližky z okoumé definované jako překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód Taric 4412311010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Výrobce
Celní sazba v
%
Doplňkový kód TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
provincie Jiangsu, Čínská lidová republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Čínská lidová republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
provincie Anhui 235323, Čínská lidová republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
provincie Zhejiang, Čínská lidová republika
17
A529
Všechny ostatní společnosti
66,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částečný prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. ledna 2011.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 82/2011 DU CONSEIL
du 31 janvier 2011
instituant un droit antidumping définitif sur les importations de contreplaqué d’okoumé originaire de la République populaire de Chine à la suite d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009 et clôturant un réexamen intermédiaire partiel conformément à l’article 11, paragraphe 3, dudit règlement
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4, et son article 11, paragraphes 2, 3, 5 et 6,
vu la proposition présentée par la Commission européenne, après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures en vigueur
(1)
À la suite d’une enquête antidumping (ci-après dénommée «enquête initiale»), le Conseil a institué, par le règlement (CE) no 1942/2004 (2), un droit antidumping définitif sur les importations de contreplaqué d’okoumé originaire de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»). Le niveau des droits institués allait de 6,5 % à 23,5 % pour quatre producteurs et était de 66,7 % pour tous les autres producteurs.
2. Demande de réexamen au titre de l’expiration des mesures et ouverture d’office d’un réexamen intermédiaire partiel
(2)
À la suite de la publication d’un avis d’expiration prochaine (3) des mesures antidumping applicables aux importations de contreplaqué d’okoumé originaire de la RPC, la Commission a été saisie d’une demande de réexamen de ces mesures, conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
(3)
La demande a été introduite par la Fédération européenne de l’industrie du contreplaqué (FEIC) (ci-après dénommée «requérante») au nom de producteurs de l’Union représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 50 %, de la production de l’Union de contreplaqué d’okoumé. La demande reposait sur le fait que l’expiration des mesures entraînerait probablement la continuation ou la réapparition du dumping et du préjudice causé à l’industrie de l’Union.
(4)
Par ailleurs, à la suite de la mise en cause d’un certain nombre de producteurs français de contreplaqué d’okoumé dans une procédure judiciaire ouverte en France pour comportement anticoncurrentiel, il a été considéré qu’il ne pouvait être exclu qu’un tel comportement ait pu fausser l’appréciation du préjudice lors de l’enquête initiale. Il a dès lors été jugé approprié d’ouvrir d’office, en parallèle, également un réexamen intermédiaire au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base pour réexaminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union, en particulier par rapport à la situation qui prévalait durant la période d’enquête initiale.
(5)
Ayant conclu, après avoir consulté le comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour ouvrir un réexamen au titre de l’expiration des mesures et un réexamen intermédiaire partiel limité au préjudice, conformément à l’article 11, paragraphes 2 et 3, du règlement de base, la Commission a publié un avis d’ouverture de ces réexamens (ci-après dénommé «avis d’ouverture») au Journal officiel de l’Union européenne (4).
3. Enquête
3.1. Période d’enquête
(6)
L’enquête relative à la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du dumping a porté sur la période comprise entre le 1er octobre 2008 et le 30 septembre 2009 (ci-après dénommée «période d’enquête de réexamen» ou «PER»).
(7)
L’examen des tendances pertinentes aux fins de l’évaluation de la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2006 et la fin de la période d’enquête de réexamen (ci-après dénommée «période considérée»).
3.2. Parties concernées par l’enquête
(8)
La Commission a notifié l’ouverture des réexamens aux producteurs de l’Union connus, aux producteurs-exportateurs chinois, aux utilisateurs et aux importateurs notoirement concernés, ainsi qu’aux autorités chinoises.
(9)
Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans les délais fixés dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
4. Échantillonnage
(10)
Compte tenu du nombre apparemment élevé de producteurs de l’Union, d’importateurs et de producteurs-exportateurs chinois, il a été jugé approprié, conformément à l’article 17 du règlement de base, d’examiner s’il était opportun d’utiliser un échantillon. Afin de permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, les parties susmentionnées ont été invitées à se faire connaître dans un délai de quinze jours à compter de l’ouverture du réexamen et à fournir à la Commission les informations demandées dans l’avis d’ouverture.
(11)
Seul un producteur-exportateur chinois s’est fait connaître et a fourni les informations demandées dans le délai imparti. Il a donc été décidé qu’il n’était pas nécessaire de procéder à un échantillonnage pour les producteurs-exportateurs chinois. Un questionnaire a été envoyé au seul producteur-exportateur chinois ayant accepté de coopérer, mais celui-ci est ensuite revenu sur sa décision et n’a jamais répondu. Par conséquent, comme expliqué au considérant 20, conformément à l’article 18, paragraphe 1, du règlement de base, les conclusions ont été établies sur la base des données disponibles.
(12)
Dix producteurs de l’Union ont fourni les informations requises dans le délai fixé et ont accepté d’être inclus dans l’échantillon. Sur la base des informations obtenues auprès des producteurs de l’Union ayant coopéré à l’enquête, la Commission a sélectionné un échantillon de cinq producteurs de l’Union représentant environ 40 % des ventes réalisées à des clients indépendants dans l’Union par l’ensemble des producteurs de l’Union au cours de la période d’enquête de réexamen et environ 35 % de la production de l’ensemble des producteurs de l’Union au cours de ladite période. Le choix de l’échantillon a été fondé sur le plus grand volume de ventes représentatif sur lequel pouvait raisonnablement porter l’enquête dans le laps de temps disponible, compte tenu de la répartition géographique des producteurs de l’Union.
(13)
La Commission a adressé des questionnaires aux cinq producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon. Deux des sociétés en question ont cessé de coopérer après la phase d’échantillonnage. Étant donné que les trois sociétés ayant répondu au questionnaire représentaient tout de même environ 30 % des ventes effectuées par l’ensemble des producteurs de l’Union à des clients indépendants de l’Union au cours de la période d’enquête de réexamen, il a été considéré que l’échantillon restait représentatif.
(14)
La Commission a également adressé un questionnaire succinct aux cinq producteurs non retenus dans l’échantillon, aux deux producteurs qui avaient cessé de coopérer et à deux autres producteurs connus afin d’obtenir des informations sur les indicateurs économiques concernant un plus grand nombre de producteurs de l’Union. Sept producteurs y ont répondu.
5. Vérification des informations reçues
(15)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer le risque de continuation ou de réapparition du dumping et du préjudice, ainsi que l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
5.1.
Producteurs de l’Union
-
GARNICA PLYWOOD SA (Espagne),
-
JEAN THÉBAULT SAS (France),
-
JOUBERT SAINT-JEAN D’ANGÉLY SAS (France).
5.2.
Producteur du pays analogue:
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turquie).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(16)
Le produit concerné est le même que celui de l’enquête initiale et se définit comme suit: le contreplaqué constitué exclusivement de feuilles de bois d’une épaisseur individuelle inférieure ou égale à 6 mm, ayant au moins un pli extérieur en okoumé, non recouvert d’un film permanent en matériau autre que du bois, originaire de la RPC et relevant actuellement du code NC ex 4412 31 10 (précédemment ex 4412 13 10). Le produit concerné se prête à une grande variété d’utilisations finales. Dans l’industrie du bâtiment, il trouve des applications en menuiserie extérieure et en charpenterie, pour le planchéiage, la fabrication de volets ou de balustrades, l’isolation des sous-sols et le lambrissage. Il est également utilisé à des fins plus décoratives, entre autres pour les véhicules routiers (voitures, bus, caravanes, camping-cars), dans le transport maritime (voiliers), dans l’industrie de l’ameublement et pour la fabrication de portes.
(17)
Il existe deux types principaux de contreplaqué d’okoumé, le premier exclusivement composé d’okoumé (contreplaqué «tous plis okoumé») et le second comportant au moins une de ses faces en okoumé, les autres plis étant en autre bois (contreplaqué «face okoumé»). Les deux types principaux de contreplaqué d’okoumé présentent la même apparence extérieure. Malgré certaines différences au niveau de leurs propriétés mécaniques, ils possèdent les mêmes caractéristiques physiques de base et sont fondamentalement destinés aux mêmes usages.
2. Produit similaire
(18)
Comme l’a montré l’enquête initiale et comme l’a confirmé la présente enquête, il a été établi que le contreplaqué d’okoumé fabriqué et vendu en RPC et celui fabriqué et vendu dans l’Union par l’industrie de l’Union possédaient les mêmes caractéristiques physiques et techniques de base et étaient destinés aux mêmes utilisations. Ces produits sont donc considérés comme des produits similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. PROBABILITÉ DE CONTINUATION OU DE RÉAPPARITION DU DUMPING
(19)
Conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il a été examiné si le dumping était susceptible de continuer ou de réapparaître en cas d’expiration des mesures en vigueur à l’encontre de la RPC.
(20)
Comme indiqué plus haut au considérant 11, aucun des producteurs-exportateurs chinois n’ayant coopéré, l’analyse de la probabilité de continuation ou de réapparition du dumping a dû être fondée sur d’autres sources d’informations de la Commission, conformément à l’article 18 du règlement de base. Dès lors, aucune information détaillée n’étant disponible sur les types de produits précis qui étaient exportés vers l’Union depuis la RPC, la comparaison entre la valeur normale et les prix à l’exportation a dû se limiter aux deux types principaux de contreplaqué d’okoumé visés au considérant 17.
(21)
Par conséquent, l’analyse s’est principalement fondée sur les statistiques commerciales d’Eurostat. Par ailleurs, un producteur-exportateur chinois avait soumis, jusqu’au mois de juin 2009, les rapports de suivi réguliers visés au considérant 61 du règlement (CE) no 1942/2004. Dans une certaine mesure, les informations contenues dans ces rapports ont donc pu être utilisées pour analyser la probabilité de continuation ou de réapparition du dumping.
1. Valeur normale
1.1. Pays analogue
(22)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, dans les économies en transition, la valeur normale pour les producteurs-exportateurs qui ne bénéficient pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché doit être établie sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays tiers à économie de marché (ci-après dénommé «pays analogue»).
(23)
Dans l’avis d’ouverture, il avait été envisagé de choisir la Turquie, déjà utilisée comme pays analogue dans l’enquête initiale, en tant que pays analogue approprié pour établir la valeur normale de la RPC lors de la présente enquête de réexamen. En dépit de l’invitation qui leur a été lancée, les parties intéressées n’ont pas commenté le choix de la Turquie. Par conséquent, sur la base des informations disponibles au moment du choix, il a été conclu que la Turquie était le pays analogue le plus approprié.
1.2. Détermination de la valeur normale
(24)
Un producteur turc a coopéré et a répondu au questionnaire. Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale a été établie à partir des données vérifiées dans les locaux dudit producteur, de la façon exposée ci-dessous.
(25)
La valeur normale a été calculée pour les deux principaux types de produit décrits au considérant 17. Pour l’un, la valeur normale a été établie sur la base des prix payés ou à payer pour les ventes sur le marché intérieur turc, dans la mesure où il a été établi qu’elles avaient été effectuées dans des quantités représentatives et au cours d’opérations commerciales normales. Pour l’autre, fabriqué par le producteur turc mais non vendu sur le marché intérieur, il a été fait usage d’une valeur normale construite conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(26)
Pour construire la valeur normale conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base, on a ajouté les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux supportés ainsi que le bénéfice moyen pondéré réalisé sur les ventes intérieures du produit similaire, au cours d’opérations commerciales normales, au coût moyen de production pendant la période d’enquête de réexamen.
2. Prix à l’exportation
(27)
Comme indiqué plus haut, faute de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois et conformément à l’article 18 du règlement de base, le prix à l’exportation a été établi sur la base des statistiques commerciales d’Eurostat qui étaient disponibles. Eurostat ne pouvant fournir d’informations par type de contreplaqué d’okoumé, il a été nécessaire, afin d’évaluer les prix à l’exportation pour chacun des deux types principaux de produit, d’ajuster les chiffres en fonction de la différence (en pourcentage) entre les prix pratiqués par le producteur turc ayant coopéré pour le contreplaqué «tous plis okoumé» et le contreplaqué «face okoumé». La différence de prix ainsi obtenue a ensuite été appliquée aux prix moyens pondérés communiqués par Eurostat.
(28)
À partir des volumes totaux indiqués par Eurostat, il a été procédé au calcul des volumes totaux des exportations chinoises de chacun des deux types principaux de contreplaqué en fonction de la ventilation entre contreplaqué «tous plis okoumé» et contreplaqué «face okoumé» tirée des rapports de suivi mentionnés au considérant 21 pour la période coïncidant avec la période d’enquête de réexamen.
3. Comparaison
(29)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Dès lors, le cas échéant, et lorsque cela se justifiait, des ajustements ont été effectués au titre des différences dans les frais de transport, le fret maritime, les frais d’assurance, de manutention, de chargement et les coûts accessoires. Faute de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois, le montant de ces ajustements a été établi sur la base des informations disponibles.
4. Marge de dumping
(30)
La marge de dumping, exprimée en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit à 34,2 %.
5. Évolution probable des importations en cas d’abrogation des mesures
5.1. Remarques préliminaires
(31)
Outre l’analyse de l’existence d’un dumping au cours de la période d’enquête de réexamen, il a été procédé à un examen de la probabilité d’une continuation du dumping. En l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois, les conclusions ci-après relatives au volume des importations et aux capacités inutilisées reposent, conformément à l’article 18 du règlement de base, sur les données disponibles, à savoir les statistiques commerciales et les renseignements fournis par les parties intéressées.
5.2. Volume des importations
(32)
D’après les statistiques commerciales d’Eurostat, les importations effectives de contreplaqué d’okoumé dans l’Union en provenance de la RPC ont fortement chuté depuis la période d’enquête initiale, mais les producteurs chinois sont parvenus à se maintenir sur le marché de l’Union, avec une part de marché de 4,7 % au cours de la période d’enquête de réexamen.
5.3. Capacités de production et utilisation des capacités
(33)
En l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois de contreplaqué d’okoumé, il a été procédé à un examen de la situation de l’ensemble de l’industrie chinoise du contreplaqué (autrement dit les entreprises fabriquant du contreplaqué à partir de toutes les essences de bois). Comme indiqué au considérant 89 du règlement (CE) no 988/2004 de la Commission (5) instituant des droits antidumping provisoires dans le cadre de l’enquête initiale, avec les mêmes équipements, les producteurs peuvent fabriquer et fabriquent du contreplaqué composé de différentes essences de bois. La requérante a fourni un calcul du volume de contreplaqué d’okoumé fabriqué en RPC sur la base du volume des grumes d’okoumé disponibles sur le marché chinois, estimé à près de 900 000 m3 pour la période d’enquête de réexamen. La requérante a également estimé qu’environ 85 % de ce volume, soit 765 000 m3, servaient à la production de contreplaqué. Il est difficile d’estimer la production effective de contreplaqué d’okoumé, parce que, du fait de l’absence de coopération des producteurs-exportateurs chinois, on ne connaît pas leur assortiment de produits, lequel a une incidence importante sur les quantités produites possibles. Toutefois, une estimation des capacités de production fondée sur le volume des grumes d’okoumé montre clairement que, quel que soit l’assortiment de produits, les capacités de production de la RPC dépassent largement les volumes consommés sur le marché de l’Union (291 000 m3 au cours de la période d’enquête de réexamen, voir considérant 41).
(34)
En outre, il a été établi, tant lors du présent réexamen qu’au cours de l’enquête initiale, que le contreplaqué fabriqué à partir de différentes essences de bois était produit par les mêmes sociétés avec les mêmes équipements. En l’absence de mesures, on peut donc s’attendre à ce que les producteurs chinois dont la production est actuellement axée sur d’autres types de contreplaqués, moins rentables, orientent de plus en plus celle-ci sur le contreplaqué d’okoumé. D’après les statistiques concernant les exportations chinoises, les exportations de contreplaqué ont dépassé les 5 millions de m3 au cours de la période d’enquête de réexamen, ce qui représente environ dix-sept fois le marché du contreplaqué d’okoumé dans l’Union. Dès lors, seule une légère modification de l’assortiment de produits est nécessaire pour accroître sensiblement le volume de contreplaqué d’okoumé disponible pour l’exportation.
5.4. Volume et prix des exportations de la RPC vers l’Union et d’autres pays tiers
(35)
D’après les données sur les exportations chinoises, en 2009, l’Union n’a été la destination que d’une faible part (5 % environ) des exportations chinoises de contreplaqué tropical. Par rapport à d’autres marchés, ces ventes ont été effectuées à des prix relativement élevés. Il est donc probable que, si les mesures étaient abrogées, une part plus importante des exportations chinoises de contreplaqué d’okoumé serait destinée à l’Union.
5.5. Conclusion sur la probabilité de continuation du dumping
(36)
L’enquête a montré que le produit concerné était toujours vendu sur le marché de l’Union à des prix faisant l’objet d’un dumping et dans des quantités qui n’ont rien de négligeable. Les informations disponibles indiquent, en outre, que les volumes de production en RPC sont très élevés et que la part des exportations vers l’Union est actuellement limitée du fait des mesures en vigueur. Dès lors, on peut s’attendre à ce que le contreplaqué d’okoumé actuellement exporté vers d’autres pays à des prix inférieurs soit réorienté vers le marché de l’Union si les mesures sont abrogées. De plus, les producteurs chinois de contreplaqué devraient accroître leur production de contreplaqué d’okoumé si les mesures venaient à expiration, puisque le marché de l’Union est relativement lucratif.
(37)
Compte tenu de ce qui précède, il est donc conclu qu’il existe une probabilité de continuation du dumping en cas d’expiration des mesures antidumping en vigueur.
D. DÉFINITION DE L’INDUSTRIE DE L’UNION
(38)
Dans l’Union, le produit concerné est notoirement fabriqué par seize producteurs établis à Chypre, en France, en Grèce, en Italie, au Portugal et en Espagne. La production totale de l’Union est estimée à 235 000 m3. Les producteurs de l’Union représentant la production totale de l’Union constituent l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, du règlement de base. Au cours de la période considérée lors de l’enquête initiale, le marché de l’Union correspondait aux quinze États membres de l’époque de l’Union européenne. Toutefois, comme la production de contreplaqué d’okoumé dans les douze nouveaux États membres de l’Union est négligeable, une comparaison entre l’enquête actuelle et l’enquête initiale sera significative.
(39)
Comme indiqué au considérant 10, une analyse approfondie a porté sur un échantillon de trois producteurs, représentant environ 30 % des ventes de l’Union effectuées par tous les producteurs de l’Union à des clients indépendants au cours de la période d’enquête de réexamen et environ 26 % de la production de l’ensemble des producteurs de l’Union au cours de cette même période. L’échantillon se composait des sociétés suivantes:
-
GARNICA PLYWOOD SA (Espagne),
-
JEAN THÉBAULT SAS (France),
-
JOUBERT SAINT-JEAN-D’ANGÉLY SAS (France).
E. SITUATION SUR LE MARCHÉ DE L’UNION
1. Consommation de l’Union
(40)
La consommation de contreplaqué d’okoumé de l’Union a été établie à partir des volumes des ventes de l’industrie de l’Union et des autres producteurs de l’Union sur le marché de l’Union et du volume des importations en provenance de pays tiers, sur la base des données d’Eurostat.
(41)
Au total, entre la période d’enquête initiale et la période d’enquête de réexamen, la consommation de l’Union a diminué de 35 %. Au cours de la période considérée lors du présent réexamen, la consommation de l’Union a baissé de 22 %. Cela s’explique généralement par le fait que le contreplaqué d’okoumé a été remplacé, dans une certaine mesure, par d’autres essences tropicales, telles que le red canarium, le bankirai et le méranti. En 2008 et pendant la période d’enquête de réexamen, la crise économique et la réduction de certaines activités industrielles qui en a découlé ont contribué à l’évolution à la baisse de la demande de contreplaqué d’okoumé dans l’Union.
2006
2007
2008
PER
Consommation totale de l’Union (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Indice (2006 = 100)
100
102
91
78
Source: réponses au questionnaire, demande de réexamen et Eurostat.
2. Volume, part de marché et prix des importations originaires de la RPC
(42)
Les importations effectives du produit concerné dans l’Union sont passées de 83 606 m3 au cours de la période d’enquête initiale à 23 531 m3 en 2006. Elles ont ensuite augmenté de plus de 20 % entre 2006 et 2008, puis ont chuté entre 2008 et la période d’enquête de réexamen, pour s’établir à 54 % du niveau de 2006.
Importations (m3)
2006
2007
2008
PER
RPC
23 531
37 023
28 493
12 620
Indice (2006 = 100)
100
157
121
54
Source: Eurostat.
(43)
La part de marché correspondante a progressé de 3,4 points de pourcentage entre 2006 et 2007. Elle a diminué de 1,3 point de pourcentage entre 2007 et 2008, puis encore de 4,1 points de pourcentage entre 2008 et la période d’enquête de réexamen. Au total, la part de marché des importations de l’Union en provenance de la RPC a diminué de 2 points de pourcentage pendant la période considérée.
Parts de marché
2006
2007
2008
PER
RPC
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Source: réponses au questionnaire, demande de réexamen et Eurostat.
(44)
Les prix moyens des importations du produit concerné en provenance de la RPC ont augmenté de 32 % entre 2006 et la période d’enquête de réexamen. Plus précisément, ils se sont accrus de 22 % entre 2006 et 2007, puis de 3 points de pourcentage entre 2007 et 2008, et enfin de 7 points de pourcentage entre 2008 et la période d’enquête de réexamen.
Importations (EUR/m3)
2006
2007
2008
RIP
RPC
485
590
608
642
Indice (2006 = 100)
100
122
125
132
Source: Eurostat.
3. Sous-cotation des prix
(45)
Aux fins de l’analyse de la sous-cotation des prix, les prix de vente moyens pondérés par type de produit pratiqués par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon à l’égard de clients indépendants sur le marché de l’Union ont été comparés aux prix moyens pondérés correspondants des importations concernées. Cette comparaison a porté sur des prix nets de tous rabais et remises.
(46)
Il a ainsi été établi que les importations en provenance de la RPC avaient entraîné, en moyenne, une sous-cotation de 10 % des prix de vente de l’industrie de l’Union durant la période d’enquête de réexamen.
(47)
Lors de l’enquête initiale, un ajustement a été effectué pour tenir compte de la différence de qualité entre le produit concerné importé de la RPC et le produit similaire vendu par l’industrie de l’Union. Lors de la présente enquête, la codification des types de produit dans les questionnaires a été adaptée de manière à tenir compte de cet élément. Par conséquent, comme la différence de qualité a été prise en compte dans la présente enquête et qu’aucune information n’a été communiquée par les producteurs-exportateurs chinois à propos d’autres différences éventuelles de qualité, l’ajustement effectué lors de l’enquête initiale n’a pas été appliqué dans la présente enquête. Au cours de la période d’enquête initiale, les produits concernés originaires de la RPC ont été vendus dans l’Union à des prix sensiblement inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union dans des marges comprises entre 11 % et 52 %.
4. Situation économique de l’industrie de l’Union
(48)
Tous les indicateurs de préjudice énumérés à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base ont été analysés. Les indicateurs concernant le volume de production, les capacités de production, l’utilisation des capacités, l’emploi, le volume des ventes, les prix de vente, la productivité et la part de marché ont été analysés sur la base des données collectées pour l’ensemble de l’industrie de l’Union. Tous les autres indicateurs de préjudice ont été examinés sur la base des informations fournies par les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon, telles que vérifiées dans les locaux de chaque société.
a) Production
(49)
Le volume de production de l’industrie de l’Union a augmenté de 31 % entre 2006 et 2007, puis a reculé de 2 points de pourcentage entre 2007 et 2008, et encore de 13 points de pourcentage entre 2008 et la période d’enquête de réexamen. Malgré une hausse de 16 % entre 2006 et la période d’enquête de réexamen, le volume de production de l’industrie de l’Union reste inférieur aux chiffres enregistrés lors de l’enquête initiale, à savoir 283 265 m3 en 2002 et 267 591 m3 au cours de la période d’enquête initiale.
2006
2007
2008
PER
Production (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Indice (2006 = 100)
100
131
129
116
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
b) Capacités de production et utilisation des capacités
(50)
Les capacités de production de l’industrie de l’Union se sont accrues de 33 % entre 2006 et 2007, puis à nouveau de 12 points de pourcentage entre 2007 et 2008. Elles sont restées stables entre 2008 et la période d’enquête de réexamen. Au total, les capacités de production de l’industrie de l’Union ont augmenté de 45 % au cours de la période considérée. L’utilisation des capacités était de 51 % en 2006 et est tombée à 41 % au cours de la période d’enquête de réexamen.
2006
2007
2008
PER
Capacités de production (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Indice (2006 = 100)
100
133
145
145
Utilisation des capacités
51 %
50 %
45 %
41 %
Indice (2006 = 100)
100
98
89
80
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
c) Emploi
(51)
Le niveau de l’emploi de l’industrie de l’Union a affiché une augmentation de 11 % entre 2006 et la période d’enquête de réexamen. Plus précisément, le nombre de personnes occupées a progressé de 21 % entre 2006 et 2007, puis est resté proche du même niveau en 2008. Entre 2008 et la période d’enquête de réexamen, le nombre de personnes occupées a reculé de 9 points de pourcentage. En raison de fermetures et de restructurations d’entreprises, l’emploi n’a jamais atteint, au cours de la période considérée, les niveaux observés lors de l’enquête initiale.
2006
2007
2008
PER
Emploi (personnes occupées)
883
1 064
1 060
983
Indice (2006 = 100)
100
121
120
111
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
d) Volume des ventes
(52)
Au cours de la période considérée, le volume des ventes des producteurs de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union a baissé de 16 %. Les ventes sont restées stables entre 2006 et 2007, puis ont diminué en 2008 et au cours de la période d’enquête de réexamen. Les volumes des ventes au cours de la période considérée étaient du même ordre de grandeur que pendant la période considérée lors de l’enquête initiale.
2006
2007
2008
PER
Volume des ventes dans l’Union (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Indice (2006 = 100)
100
98
87
84
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
e) Prix de vente
(53)
Les prix de vente moyens de l’industrie de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union ont progressé de 13 % entre 2006 et 2007, puis de 5 points de pourcentage entre 2007 et 2008. Pendant la période d’enquête de réexamen, les prix sont retombés à leur niveau de 2007. Au total, les prix de vente dans l’Union ont augmenté de 13 % au cours de la période considérée.
2006
2007
2008
PER
Prix unitaire sur le marché de l’Union (EUR/m3)
786
885
930
887
Indice (2006 = 100)
100
113
118
113
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
f) Productivité
(54)
La productivité de la main-d’œuvre de l’industrie de l’Union, mesurée en production annuelle (m3) par personne occupée, a augmenté de 4 % au cours de la période considérée. Cette évolution traduit le fait que la production a progressé plus rapidement que le niveau d’emploi, signe d’un gain d’efficacité chez les producteurs de l’Union.
2006
2007
2008
PER
Productivité (m3 par personne occupée)
231
251
248
239
Indice (2006 = 100)
100
109
108
104
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
g) Part de marché
(55)
La part de marché de l’industrie de l’Union s’est accrue de près de 6 points de pourcentage au cours de la période considérée. Plus précisément, elle a baissé de 3 points de pourcentage entre 2006 et 2007, puis est restée relativement stable entre 2007 et 2008. Entre 2008 et la période d’enquête de réexamen, elle a gagné 8,6 points de pourcentage pour atteindre 80,2 %. La hausse de la part de marché de l’industrie de l’Union au cours de la période considérée est le résultat d’une diminution des ventes de l’Union combinée à une baisse plus forte encore de la consommation de l’Union.
2006
2007
2008
PER
Part de marché des producteurs de l’Union
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Source: réponses au questionnaire, demande de réexamen et Eurostat.
h) Ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(56)
Au cours de la période d’enquête de réexamen, malgré les mesures en vigueur, le dumping est resté important, même si son niveau global était inférieur à celui observé lors de l’enquête initiale. Compte tenu du volume et des prix des importations faisant l’objet d’un dumping, l’incidence de la marge réelle de dumping, qui est élevée, ne saurait être considérée comme négligeable. Bien qu’un certain rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures ait pu être constaté, l’industrie de l’Union demeure vulnérable aux effets préjudiciables de toute importation faisant l’objet d’un dumping sur le marché de l’Union.
(57)
Pour ce qui est de la situation globale de l’industrie de l’Union, il a été constaté que plusieurs producteurs avaient cessé leurs activités depuis l’enquête initiale. D’après les informations disponibles, le plus important producteur de l’Union au cours de la période d’enquête initiale a fait faillite en 2008, réduisant d’abord sa production, avant de l’arrêter complètement. Deux autres producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon de l’enquête initiale ont cessé leurs activités en 2005 et 2006 respectivement. Un autre producteur français a fermé son entreprise au début de l’année 2009. En outre, un producteur grec a fortement réduit sa production. Ces évolutions, même si elles peuvent avoir contribué à une hausse de la part de marché des producteurs de l’Union restants, montrent que l’industrie de l’Union dans son ensemble reste fragile et vulnérable.
a) Stocks
(58)
Le niveau des stocks de clôture des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon a presque été multiplié par cinq au cours de la période considérée. Par rapport à la période couverte par l’enquête initiale, pendant laquelle le contreplaqué d’okoumé était seulement produit sur commande, il apparaît que des volumes plus importants sont gardés en stock pendant la période considérée. Tel a notamment été le cas en 2008 et au cours de la période d’enquête de réexamen, du fait d’une diminution des volumes des ventes.
Échantillon
2006
2007
2008
PER
Stocks de clôture (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Indice (2006 = 100)
100
279
480
464
Source: réponses au questionnaire.
b) Salaires
(59)
Le coût annuel de la main-d’œuvre des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon a augmenté de 26 % au cours de la période considérée. Plus précisément, le coût annuel de la main-d’œuvre s’est accru de 29 % entre 2006 et 2007. Il a reculé de 3 points de pourcentage entre 2007 et 2008, puis est resté stable entre 2008 et la période d’enquête de réexamen.
Échantillon
2006
2007
2008
PER
Coût annuel de la main-d’œuvre (EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Indice (2006 = 100)
100
129
126
126
Source: réponses au questionnaire.
c) Rentabilité et rendement des investissements
(60)
Le niveau de rentabilité des producteurs de l’Union faisant partie de l’échantillon était de 4,3 % en 2006, il est passé à 9,8 % en 2007 et à 8,3 % en 2008, avant de tomber à 5,9 % au cours de la période d’enquête de réexamen. Le rendement des investissements, qui correspond au bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements, a diminué de 51 % au cours de la période considérée, passant de 12,5 % en 2006 à 6,2 % au cours de la période d’enquête de réexamen.
Échantillon
2006
2007
2008
PER
Rentabilité des ventes dans l’Union (% des ventes nettes)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Indice (2006 = 100)
100
230
193
137
Rendement des investissements (bénéfice en % de la valeur comptable nette des investissements)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Indice (2006 = 100)
100
109
97
49
Source: réponses au questionnaire.
d) Flux de liquidités et aptitude à mobiliser des capitaux
(61)
Le flux net de liquidités résultant des activités d’exploitation des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon a augmenté de 32 % au cours de la période considérée. Rien n’indique que l’industrie de l’Union ait rencontré des difficultés pour mobiliser des capitaux.
Échantillon
2006
2007
2008
PER
Flux de liquidités (EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Indice (2006 = 100)
100
109
151
132
Source: réponses au questionnaire.
e) Investissements
(62)
Les investissements annuels réalisés par les producteurs de l’échantillon pour la fabrication du produit similaire ont augmenté de 10 % entre 2006 et 2007, de 100 points de pourcentage entre 2007 et 2008, et à nouveau de 16 points de pourcentage entre 2008 et la période d’enquête de réexamen. Globalement, les investissements ont progressé de 126 % au cours de la période considérée.
Échantillon
2006
2007
2008
PER
Investissements nets (EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Indice (2006 = 100)
100
110
210
226
Source: réponses au questionnaire.
5. Conclusion sur la situation économique de l’industrie de l’Union
(63)
L’analyse des données macroéconomiques et microéconomiques montre que l’industrie de l’Union connaît une situation relativement stable. En particulier, la rentabilité des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon s’est améliorée par rapport au niveau de - 8,9 % constaté pour les producteurs de l’échantillon de l’enquête initiale, et le niveau moyen de rentabilité est resté entre 4,3 % et 9,8 % tout au long de la période considérée. Grâce aux mesures en vigueur, l’industrie de l’Union est également parvenue à accroître sa part de marché alors que le marché se contractait.
F. PROBABILITÉ DE RÉAPPARITION DU PRÉJUDICE
1. Incidence du volume prévisible d’importations et effets sur les prix en cas d’abrogation des mesures
(64)
Même si l’industrie de l’Union semble s’être stabilisée et avoir surmonté les effets des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC, elle n’a pas retrouvé les niveaux de production, de vente et d’emploi observés pendant la période ayant précédé l’enquête initiale. Un certain nombre de producteurs de l’Union ont fermé, ce qui montre également que l’industrie dans son ensemble reste relativement fragile.
(65)
Plusieurs éléments vont dans le sens d’une reprise probable du préjudice si les mesures venaient à échéance. Premièrement, compte tenu des niveaux actuels de sous-cotation constatés pour les importations en provenance de la RPC et en supposant que les prix à l’importation restent faibles, ou même diminuent encore pour que les produits chinois regagnent les parts de marchés perdues, l’industrie de l’Union ne serait pas en mesure de maintenir son niveau de prix actuel. Cette probable dépression des prix mettrait bel et bien en péril la reprise actuelle de l’industrie de l’Union et menacerait sa rentabilité.
(66)
Deuxièmement, compte tenu des capacités de production considérables des producteurs-exportateurs chinois, il est également probable que l’on assiste à une hausse des importations à bas prix (faisant l’objet d’un dumping). Une telle hausse entraînerait, pour l’industrie de l’Union, une diminution des ventes sur le marché, ce qui pourrait conduire, en raison du déjà faible taux d’utilisation des capacités pendant la période d’enquête de réexamen, à de nouvelles réductions de production ou même de nouvelles cessations d’activités parmi les producteurs de l’Union.
(67)
Sur la base de ce qui précède, il est conclu que si les mesures viennent à expiration, il est probable qu’un préjudice réapparaisse du fait d’une reprise des importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC.
(68)
L’okoumé est un arbre tropical qui pousse principalement au Gabon et, dans une moindre mesure, en Guinée équatoriale et au Cameroun. L’association qui a introduit la plainte a fourni des éléments montrant que le gouvernement gabonais a interdit, à compter du 1er janvier 2010, l’exportation de grumes d’okoumé non écorcées afin de conserver dans le pays la transformation des grumes en bois de placage. Il a donc été examiné si une telle interdiction, bien qu’intervenue après la période d’enquête de réexamen, pouvait avoir une incidence importante sur la présente analyse.
(69)
Les informations reçues au cours de l’enquête indiquent que les sociétés asiatiques, qui importent et exportent plus de 60 % des grumes gabonaises, semblent être dans une position de force pour négocier avec la Société nationale des bois du Gabon (SNBG), le principal exportateur de bois d’okoumé, et avec le gouvernement gabonais, et paraissent moins souffrir de l’interdiction que les sociétés européennes. En l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois, aucune évaluation d’impact plus approfondie n’a pu être effectuée à ce sujet.
(70)
L’interdiction des exportations n’est entrée en vigueur que le 1er janvier 2010, c’est-à-dire après la période d’enquête de réexamen, et les grumes déjà coupées à la fin de l’année 2009 ont pu être exportées pendant une période transitoire qui s’est achevée en mai 2010. Afin d’examiner les effets de l’entrée en vigueur de l’interdiction d’exportation sur les producteurs de l’Union, des informations complémentaires ont été demandées, le 14 septembre 2010, aux membres de l’association qui a introduit la plainte. Quatre producteurs de l’Union ont répondu. Deux des producteurs inclus dans l’échantillon possèdent leurs propres installations d’écorçage au Gabon et ne semblent donc pas subir d’effets négatifs du fait de l’interdiction. Tous les producteurs retenus dans l’échantillon ont toutefois confirmé les informations indiquant que les sociétés chinoises sont en position de force pour s’assurer l’accès à la matière première et que l’efficacité de la mise en œuvre de la loi reste à démontrer. Les producteurs de l’Union ont confirmé que l’offre d’okoumé avait diminué et que les prix avaient augmenté après l’interdiction d’exporter des grumes du Gabon, et que les producteurs qui ont une installation d’écorçage d’okoumé dans l’Union pâtissaient le plus de la nouvelle situation.
(71)
Quoi qu’il en soit, l’interdiction s’applique en principe à toutes les exportations et donc aussi à celles destinées à la RPC. Par conséquent, la nouvelle situation juridique au Gabon ne semble pas avoir d’incidence sur l’analyse effectuée dans le cadre de la présente enquête de réexamen.
2. Conclusion sur la probabilité de réapparition du préjudice
(72)
Compte tenu de l’analyse qui précède, il est conclu que l’expiration des mesures risquerait d’entraîner la réapparition du préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC.
G. RÉEXAMEN INTERMÉDIAIRE LIMITÉ AUX ASPECTS CONCERNANT LE PRÉJUDICE À LA LUMIÈRE DE LA DÉCISION DU CONSEIL FRANÇAIS DE LA CONCURRENCE
(73)
Comme indiqué au considérant 4, certains producteurs français ont été mis en cause dans une procédure judiciaire ouverte en France pour comportement anticoncurrentiel, raison pour laquelle il a été jugé approprié d’ouvrir d’office un réexamen intermédiaire afin de réexaminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union, en particulier par rapport à la situation qui prévalait durant la période d’enquête initiale.
(74)
À l’issue de la procédure judiciaire susmentionnée, le Conseil français de la concurrence a infligé des amendes à six producteurs français de contreplaqué pour comportement anticoncurrentiel (application d’une grille tarifaire commune et hausses de prix simultanées) au cours de la période comprise entre novembre 1995 et mai 2004. Dans son arrêt du 29 septembre 2009, la Cour d’appel de Paris a confirmé la décision du Conseil de la concurrence, même si elle a légèrement réduit le montant des amendes.
(75)
Pour l’analyse du préjudice lors de la procédure initiale, cinq producteurs européens avaient été inclus dans l’échantillon: trois français, un italien et un portugais. Par la suite, deux des trois producteurs français de l’échantillon se sont vu infliger les amendes mentionnées plus haut. Afin d’examiner l’incidence que le comportement anticoncurrentiel précité aurait pu avoir sur l’analyse du préjudice, on a d’abord comparé les prix de vente moyens de chacune des sociétés de l’échantillon initial. Il a été constaté que les deux producteurs français ultérieurement condamnés à une amende avaient effectivement un prix de vente unitaire moyen plus élevé que celui des trois autres sociétés de l’échantillon. Cette différence de prix peut être expliquée en partie par les conclusions de l’enquête initiale, à savoir le fait que ces producteurs avaient un assortiment de produits différent. Lorsqu’on effectue la comparaison à un niveau plus détaillé, on constate cependant que les prix de vente unitaires des deux producteurs français au cours de la période d’enquête initiale étaient également plus élevés dans le cas du contreplaqué «tous plis okoumé» (de 7 % à 30 %) et du contreplaqué «face okoumé» (de 3 % à 19 %).
(76)
L’étape suivante a donc consisté à supprimer du calcul du préjudice les données des deux sociétés françaises condamnées à une amende et à examiner la situation relative au préjudice sur la base des données concernant les trois autres sociétés de l’échantillon. Comme les indicateurs macroéconomiques (production, productivité, ventes, part de marché, emploi et croissance) reposaient sur des informations fournies par dix producteurs de l’Union, les données des autres sociétés françaises condamnées à une amende ont également été supprimées de ce calcul.
(77)
Il est apparu que les conclusions de l’enquête initiale concernant les indicateurs «microéconomiques» ne changeaient guère si on retirait les données des sociétés françaises condamnées à une amende. Au cours de la période considérée lors de l’enquête initiale, la rentabilité des sociétés incluses dans l’échantillon est passée de 3,5 % à - 8,9 %. Si on exclut de l’échantillon les producteurs français condamnés à une amende, la rentabilité passe de 3,1 % à - 6,5 %. Le rendement des investissements des sociétés de l’échantillon est passé de 15,6 % à - 27,5 %; sans les producteurs français condamnés à une amende, il serait passé de 19,3 % à - 38,9 %. Les investissements des sociétés de l’échantillon ont chuté de 80 %; sans les producteurs français condamnés à une amende, ils auraient baissé de 86 %. Le flux de liquidités des producteurs de l’échantillon est passé de 7,6 millions d’EUR à 59 000 EUR; sans les producteurs français condamnés à une amende, il serait passé de 1,5 million d’EUR à - 69 000 EUR. En ce qui concerne les données macroéconomiques de l’industrie de l’Union dans son ensemble, le tableau est plus nuancé si on exclut les données des producteurs français condamnés à une amende. Au cours de la période considérée lors de l’enquête initiale, la production de l’industrie de l’Union a baissé de 10 %; sans les producteurs français condamnés à une amende, elle aurait diminué de 1 %. L’emploi de l’industrie de l’Union a reculé de 9 %; sans les producteurs français condamnés, il serait resté stable. La valeur des ventes de l’industrie de l’Union a reculé de 7 %; sans les producteurs français condamnés à une amende, elle aurait augmenté de 5 %. Le volume des ventes de l’industrie de l’Union a régressé de 10 %; sans les producteurs français condamnés à une amende, il aurait augmenté de 1 %.
(78)
Par conséquent, même si la situation en ce qui concerne le préjudice aurait été plus nuancée si on avait exclu les sociétés françaises condamnées à une amende, l’enquête initiale aurait tout de même conclu à un préjudice important, notamment en raison de l’évolution des indicateurs «microéconomiques».
(79)
Il a également été examiné si le comportement anticoncurrentiel des producteurs français aurait pu avoir un effet éventuel sur les conclusions du présent réexamen pour ce qui est du préjudice. L’entente ayant cessé en 2004, aucun des indicateurs n’a pu dès lors être influencé directement par ces pratiques anticoncurrentielles. Il a donc été déterminé si l’analyse du préjudice pouvait avoir été influencée indirectement, c’est-à-dire à travers le coût des amendes. Il a été constaté qu’aucun des deux producteurs français de l’échantillon n’incluait le montant de l’amende dans le calcul de sa rentabilité. Il a donc été conclu que les pratiques anticoncurrentielles passées et les amendes infligées n’avaient aucun effet sur l’analyse actuelle du préjudice.
(80)
Compte tenu de l’analyse qui précède, il est conclu que le comportement anticoncurrentiel de certains producteurs français n’a pas eu d’influence sur le préjudice subi par l’industrie de l’Union, en particulier par rapport à la situation qui prévalait durant la période d’enquête initiale. Par conséquent, il y a lieu de clore le réexamen intermédiaire partiel.
H. INTÉRÊT DE L’UNION
(81)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il a été examiné s’il existait des raisons impérieuses de ne pas maintenir les mesures antidumping en vigueur. La détermination de l’intérêt de l’Union repose sur une appréciation de tous les intérêts en jeu. Toutes les parties intéressées ont eu l’occasion de faire connaître leur avis, conformément à l’article 21, paragraphe 2, du règlement de base.
(82)
Il convient de rappeler que l’enquête initiale avait permis de conclure que l’institution de mesures n’était pas contraire à l’intérêt de l’Union. Par ailleurs, le fait que la présente enquête soit un réexamen, c’est-à-dire qu’elle analyse une situation dans laquelle des mesures antidumping sont déjà en vigueur, permet d’évaluer toute répercussion négative anormale de ces mesures pour les parties concernées.
(83)
Sur cette base, il a été examiné si, en dépit des conclusions concernant la probabilité de continuation ou de réapparition du dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union de maintenir les mesures dans ce cas particulier.
1. Intérêt de l’industrie de l’Union et des autres producteurs de l’Union
(84)
Le maintien des mesures antidumping sur les importations en provenance du pays concerné permettrait à l’industrie de l’Union d’atteindre plus facilement un niveau de rentabilité raisonnable, étant donné que cela permettrait d’éviter que l’industrie de l’Union ne soit exclue du marché par l’importation de volumes substantiels de marchandises faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC. Il existe, en effet, une forte probabilité de dumping préjudiciable portant sur des volumes considérables auquel l’industrie de l’Union ne pourrait pas résister. L’industrie de l’Union continuerait donc à tirer avantage du maintien des mesures antidumping actuelles.
(85)
Par conséquent, il est conclu que le maintien des mesures antidumping à l’encontre de la RPC est manifestement dans l’intérêt de l’industrie de l’Union et des autres producteurs de l’Union.
2. Intérêt des importateurs indépendants dans l’Union
(86)
Deux importateurs indépendants de l’Union ont coopéré à l’enquête. Tous deux se sont déclarés défavorables au maintien des mesures, déclarant que celles-ci étaient inefficaces et que les produits chinois n’étaient pas comparables aux produits similaires fabriqués par l’industrie de l’Union en raison de différences de qualité, et ils ont exprimé des doutes quant à la compétitivité de l’industrie du contreplaqué d’okoumé de l’Union. Toutefois, aucune de ces affirmations n’a été étayée. En l’absence d’éléments donnant à penser que les mesures antidumping en vigueur nuisent considérablement aux importateurs, il y a lieu de conclure que le maintien des mesures n’aura pas d’incidence négative importante sur les importateurs de l’Union.
3. Intérêt des utilisateurs dans l’Union
(87)
Trois utilisateurs, situés en Italie, en Grèce et en France, ont répondu au questionnaire. Étant donné qu’aucun d’eux n’a acheté le produit concerné en provenance de la RPC et en l’absence d’autres éléments permettant de croire que les mesures antidumping en vigueur nuisent considérablement aux utilisateurs, il peut être conclu que le maintien des mesures n’aura pas de conséquence négative importante pour les utilisateurs de l’Union.
4. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(88)
Il est considéré qu’aucune raison impérieuse ne s’oppose, au nom des intérêts de l’Union, au maintien des mesures en vigueur.
I. MESURES ANTIDUMPING
(89)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander le maintien des mesures existantes.
Société
Taux de droit
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Toutes les autres sociétés
66,7
(90)
Un délai leur a également été accordé afin qu’elles puissent formuler leurs observations à la suite de cette notification. Les arguments et les commentaires ont dûment été pris en compte, le cas échéant.
(91)
Il résulte de ce qui précède que, conformément à l’article 11, paragraphes 2 et 3, du règlement de base, il convient de maintenir les mesures antidumping applicables aux importations de contreplaqué d’okoumé originaire de la RPC.
(92)
Les taux individuels des droits antidumping précisés dans le présent règlement ne s’appliquent qu’aux importations du produit concerné fabriqué par les sociétés en question, et donc par les entités juridiques spécifiques citées. Les importations du produit concerné fabriqué par toute société dont le nom et l’adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumises au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(93)
Toute demande d’application de ces taux individuels des droits antidumping (par exemple, à la suite d’un changement de nom de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (6) et doit contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et aux ventes à l’exportation résultant, par exemple, de ce changement de nom ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Le cas échéant, le présent règlement sera modifié en conséquence par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant de taux de droit individuels.
(94)
Afin de réduire au minimum les risques de contournement liés à la différence importante entre les taux des droits, il est jugé nécessaire en l’espèce de prendre des dispositions particulières pour garantir la bonne application du droit antidumping. Ces mesures spéciales prévoient notamment la présentation, aux autorités douanières des États membres, d’une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux conditions fixées dans l’annexe du présent règlement. Les importations non accompagnées d’une telle facture doivent être soumises au droit antidumping applicable à «toutes les autres sociétés».
(95)
Si le volume des exportations de l’une des sociétés bénéficiant de taux de droit individuels plus bas devait augmenter de manière significative après l’institution des mesures concernées, cette augmentation de volume pourrait être considérée comme constituant, par elle-même, un changement dans la structure des échanges résultant de l’institution de mesures au sens de l’article 13, paragraphe 1, du règlement de base. Dans de telles circonstances, et pour autant que les conditions soient remplies, une enquête anticontournement pourrait être ouverte. À cette occasion, elle examinerait notamment la nécessité de supprimer les taux de droit individuels et d’instituer, par conséquent, un droit à l’échelle nationale,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de contreplaqué d’okoumé, défini comme du contreplaqué constitué exclusivement de feuilles de bois d’une épaisseur individuelle inférieure ou égale à 6 mm, ayant au moins un pli extérieur en okoumé, non recouvert d’un film permanent en matériau autre que du bois, relevant actuellement du code NC ex 4412 31 10 (code TARIC 4412311010), originaire de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit pour les produits décrits au paragraphe 1 et fabriqués par les sociétés énumérées ci-après:
Fabricant
Taux de droit
%
Code additionnel taric
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu
Province, République populaire de Chine
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
République populaire de Chine
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui
Province 235323, République populaire de Chine
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang
Province, République populaire de Chine
17
A529
Toutes les autres sociétés
66,7
A999
3. L’application des taux de droit individuels précisés pour les sociétés mentionnées au paragraphe 2 est subordonnée à la présentation, aux autorités douanières des États membres, d’une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences fixées en annexe. Faute de présentation d’une telle facture, le taux de droit applicable à l’ensemble des autres sociétés s’applique.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Le réexamen intermédiaire partiel au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement (CE) no 1225/2009 est clôturé.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 31 janvier 2011.