ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 27 mars 2012
concernant les mesures SA. 26909 (2011/C) prises par le Portugal dans le contexte de la restructuration de Banco Português de Negócios (BPN)
[notifiée sous le numéro C(2012) 2043]
(Le texte en langue portugaise est le seul faisant foi)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2012/660/UE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 108, paragraphe 2, premier alinéa,
après avoir invité les intéressés à présenter leurs observations (1) conformément à l’article 108, paragraphe 2, du traité et compte tenu de ces observations,
considérant ce qui suit:
1. Procédure
(1)
Le 2 novembre 2008, le gouvernement portugais a approuvé un projet de loi concernant la nationalisation des actions représentatives du capital social de Banco Português de Negócios, S.A. (ci-après «BPN» ou la «banque»). Cette loi a été publiée le 11 novembre 2008 en tant que loi no 62-A/2008 (ci-après la «loi sur la nationalisation»). La nationalisation de BPN a été réalisée le 12 novembre, à une valeur zéro.
(2)
Le 5 novembre 2008, les autorités portugaises ont informé la Commission de l’approbation du projet de loi par le gouvernement portugais. Les 11 et 13 novembre 2008, elles ont informé la Commission de la publication de la loi sur la nationalisation.
(3)
La Commission a immédiatement demandé des informations supplémentaires relatives à toutes les mesures d’aide à octroyer à BPN en vertu du processus de nationalisation, ainsi que la présentation d’un plan de restructuration de cette banque.
(4)
Aucune des mesures accordées à BPN par l’État n’a fait l’objet d’une notification de la part du Portugal. La Commission n’en a été informée qu’avec un retard considérable et après avoir formulé plusieurs demandes en ce sens.
(5)
Dans ce contexte, le 14 novembre 2008, la Commission a envoyé des demandes d’informations relatives aux mesures d’aide d’État concrètes accordées à BPN et a également réclamé l’envoi d’un plan de restructuration. La Commission a envoyé des rappels le 5 janvier 2009 et les 23 et 29 avril 2009.
(6)
Les autorités portugaises ont répondu aux demandes d’informations le 8 janvier 2009, le 28 avril 2009 et le 23 juin 2009, sans toutefois fournir d’informations concernant les mesures concrètes d’aide d’État accordées à BPN ni de plan de restructuration. Dans leur courrier du 23 juin 2009, les autorités portugaises ont indiqué qu’elles envisageaient une séparation des actifs de BPN et une cession de la banque.
(7)
La Commission a réitéré ses demandes d’information le 17 juillet 2009, les 4 et 14 septembre 2009, le 30 novembre 2009, le 5 février 2010 et le 16 mars 2010.
(8)
Les autorités portugaises ont répondu le 14 août 2009, indiquant que BPN envisageait d’émettre des billets de trésorerie d’un montant total maximal de 2 milliards d’EUR, lesquels seraient souscrits par la banque publique Caixa Geral de Depósitos (ci-après «CGD») et accompagnés d’une garantie d’État. Elles ont toutefois affirmé que la garantie découlait directement de la loi sur la nationalisation et ne constituait dès lors pas une aide d’État. Le 12 octobre 2009, les autorités portugaises ont envoyé des informations supplémentaires concernant l’intervention de CGD et de l’État. Elles ont également apporté de nouvelles informations le 21 novembre 2009, les 17 et 18 février 2010 et le 31 mars 2010.
(9)
Après la réunion organisée avec les autorités portugaises le 16 juin 2010, la Commission a à nouveau invité les autorités portugaises, le 12 août 2010, à notamment envoyer sans délai le plan de restructuration de BPN. Ce plan de restructuration n’ayant toujours pas été soumis, la Commission a envoyé le 31 août 2010 un rappel conformément à l’article 5, paragraphe 2, du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalité d’application de l’article 93 du traité CE (2) [actuel article 108 du TFUE].
(10)
Le 14 septembre 2010, les autorités portugaises ont envoyé un document intitulé «Mémorandum: la nationalisation, la restructuration et la reprivatisation envisagée de Banco Português de Negócios, SA» (ci-après le «mémorandum du 14 septembre 2010») qui présentait, dans les grandes lignes, le plan de restructuration de BPN et les principaux éléments du processus de privatisation.
(11)
Ayant constaté que certaines informations faisaient toujours défaut dans le mémorandum du 14 septembre 2010, la Commission a envoyé, le 29 septembre 2010, un courrier réclamant des informations supplémentaires aux autorités portugaises. Par courrier électronique du 15 novembre 2010, les autorités portugaises ont soumis une demande de prolongation du délai de réponse, à laquelle la Commission a accédé dans un courrier du 18 novembre 2010. Les autorités portugaises ont fourni les précisions complémentaires dans un courrier du 26 novembre 2010 et un message électronique du 25 janvier 2011.
(12)
Le 16 février 2011, la Commission a demandé des précisions concernant certains points et des informations supplémentaires. Les autorités portugaises ont répondu le 16 mars 2011.
(13)
Dans le contexte des réunions qui ont précédé la signature, le 17 mai 2011, du protocole d’accord (ci-après le «PA») (3) entre le Portugal, d’une part, et le Fonds monétaire international, la Banque centrale européenne et la Commission européenne, d’autre part, la Commission a organisé une réunion avec les organes de direction de BPN le 27 avril 2011. Le PA prévoyait la vente de BPN pour la fin juillet 2011. Par conséquent, la Commission a envoyé, le 20 mai 2011, de nouvelles demandes d’informations sur la restructuration de la banque, ainsi que sur le processus de vente envisagé. Étant donné que les autorités portugaises n’avaient pas envoyé la moindre réponse, un rappel leur a été envoyé le 8 juillet 2011, de même qu’une demande supplémentaire de précisions à la suite des informations publiées dans la presse concernant l’octroi de ressources publiques additionnelles à BPN au moyen d’une garantie d’État. Le 5 août 2011, les autorités portugaises ont présenté une vue d’ensemble du processus de privatisation.
(14)
Une réunion s’est tenue avec les autorités portugaises le 10 août 2011. À l’occasion de cette réunion et par la suite, le 28 août 2011, la Commission a reçu des informations complémentaires. La Commission a reçu de nouvelles informations le 14 septembre 2011 et le 14 octobre 2011.
(15)
Par décision du 24 octobre 2011 (ci-après la «décision du 24 octobre 2011»), la Commission a ouvert la procédure prévue à l’article 108, paragraphe 2, du traité, concernant l’aide prétendument accordée à BPN et à Banco BIC Português S.A. (ci-après «BIC») (4), la procédure ayant été enregistrée sous le numéro SA.26909.
(16)
La décision du 24 octobre 2011 a été publiée le 20 décembre 2011. Aucun tiers n’a présenté d’observations dans le délai d’un mois imparti à cet effet.
(17)
Le 9 décembre 2011, le Portugal a présenté à la Commission l’accord-cadre signé entre BIC et les autorités portugaises le même jour (ci-après l’«accord-cadre»).
(18)
Le 20 janvier 2012, le Portugal a répondu aux observations présentées dans la décision du 24 octobre 2011. Le même jour, les autorités portugaises ont également fourni des informations complémentaires, dont un nouveau plan de restructuration de BPN (ci-après le «plan de restructuration de janvier 2012») et une réponse aux questions complémentaires posées par la Commission le 21 décembre 2011 concernant l’accord-cadre. Ces informations ont été complétées le 3 février 2012 par un plan d’activités et de viabilité qui avait été élaboré par BIC et qui, dorénavant, aux fins de la présente décision, sera considéré comme faisant partie intégrante du plan de restructuration de janvier 2012. Des informations complémentaires ont été fournies les 10, 17 et 23 février 2012 en réponse aux questions complémentaires que la Commission avait envoyées aux autorités portugaises les 8, 14 et 17 février 2012. Le 16 mars 2012, le Portugal a soumis divers engagements à la Commission.
(19)
Durant cette procédure, toute une série d’échanges d’informations, de téléconférences et de réunions ont eu lieu entre l’État portugais, BPN et la Commission.
2. Description des bénéficiaires et des mesures
2.1 Le bénéficiaire et ses difficultés
(20)
BPN est un établissement financier établi au Portugal qui fournit tout un éventail de services bancaires. Elle a été nationalisée le 11 novembre 2008, date à laquelle elle disposait d’un réseau de 213 succursales (dont quatre en France), comptait quelque 2 200 salariés et détenait des actifs à hauteur de 6,6 milliards d’EUR au total, soit 2 % environ des actifs totaux du secteur bancaire de détail portugais.
(21)
D’après les autorités portugaises (5), BPN était confrontée à des problèmes de liquidités depuis l’été 2008 et la notation de l’agence Moody's est passée de Baa1 à Baa3 le 18 juillet 2008 (6). Alors que, fin août, BPN affichait une situation positive en termes de liquidités de 316 millions d’EUR, le 22 octobre 2008, elle présentait une situation négative en termes de liquidités de 831 millions d’EUR et son compte de dépôts auprès de la Banque du Portugal a clôturé quotidiennement avec des valeurs positives très faibles et très éloignées de la moyenne qu’elle aurait dû maintenir pour respecter la valeur exigée par la loi. À cette époque, tout au long d’octobre 2008, plusieurs initiatives ont été prises pour permettre à la banque de surmonter les difficultés de liquidités auxquelles elle était confrontée et empêcher le non-respect de ses obligations en matière de paiements, notamment au moyen de l’octroi d’une aide spéciale à la trésorerie, sous la forme de prêts, et d’autres opérations que devaient effectuer la Banque du Portugal et la banque publique Caixa Geral de Depósitos (ci-après «CGD») (7).
(22)
Face à l’ampleur des pertes accumulées par la banque, les autorités portugaises ont conclu qu’il ne serait pas viable de recourir à d’autres opérations d’apport de liquidités, compte tenu des «risques élevés auxquels les entités participantes [Banque du Portugal et CGD] seraient exposées» (8) [traduction libre]. Les actionnaires de BPN ont présenté un nouveau plan, mais le gouvernement, sur la base d’un avis de la Banque du Portugal du 30 octobre 2008, ne l’a pas jugé viable. Dès lors que BPN ne respectait plus ses obligations en matière de solvabilité en raison du niveau élevé d’actifs dépréciés (9), le gouvernement a proposé au parlement de nationaliser BPN, à une valeur zéro (10). La proposition a été approuvée le 11 novembre 2008 par la loi no 62-A/2008 (ci-après la «loi sur la nationalisation»).
(23)
D’après les autorités portugaises, les actifs dépréciés étaient le fait d’irrégularités et de pratiques illégales décelées par la Banque du Portugal et par des audits externes réalisés en juin 2008, lesquelles ont par la suite, dans un rapport de 2009, été qualifiées par la Banque du Portugal de «conduite frauduleuse, persistante et délibérée, au plus haut niveau de gestion du groupe» (11) [traduction libre]. Ces pratiques ont donné lieu à des enquêtes, à l’ouverture de plusieurs procédures d’infraction et au dépôt d’une plainte auprès du cabinet du procureur général de la République.
(24)
Conformément à la loi sur la nationalisation, CGD s’est vu confier pour mission d’assurer la gestion de BPN, de nommer les membres de ses organes sociaux et de définir, dans un délai de 60 jours à compter de la nationalisation, les objectifs de gestion de la banque. En outre, la loi sur la nationalisation prévoyait aussi que les opérations de crédit ou d’apport de liquidités effectuées par Caixa Geral de Depósitos «en faveur de BPN dans le contexte de la nationalisation et en remplacement de l’État (…) bénéficient d’une garantie d’État spéciale» (12) [traduction libre].
2.2 Mesures initiales d’aide financière avant la nationalisation
(25)
Avant sa nationalisation en novembre 2008, BPN avait déjà bénéficié de différentes mesures d’aide financières décrites par les autorités portugaises d’«apport spécial de liquidités» (13). Le 17 février 2010, les autorités portugaises ont informé la Commission que, jusqu’au 30 octobre 2008, BPN avait bénéficié de mesures d’apport spécial de liquidités, tant de CGD que de la Banque du Portugal pour un montant total de 501,6 millions d’EUR, qui consistaient en quatre prêts accordés à BPN par CGD pour un montant total de 315 millions d’EUR (14) et en une aide d’urgence pour crise de liquidités (ci-après «AUL») fournie en octobre 2008 par la Banque du Portugal, pour un montant total de 186,6 millions d’EUR (15).
(26)
Bien que la Banque du Portugal ait été remboursée après la nationalisation, les quatre prêts accordés par CGD n’ont été remboursés que le 9 mars 2009, avec la première émission de billets de trésorerie par BPN.
2.3 Mesures d’aide financière après la nationalisation
(27)
En mars 2009, BPN a procédé à une émission de billets de trésorerie avec une souscription garantie par CGD et des garanties d’État pour un montant total de 2 milliards d’EUR. La Commission n’a été informée de ces garanties d’État que le 14 août 2009.
(28)
Par courrier du 17 février 2010, les autorités portugaises ont également mentionné que CGD avait été autorisée, le 27 octobre 2009, à souscrire un montant additionnel d’un milliard d’EUR de billets de trésorerie, avec une garantie d’État. Plus tard, par courrier électronique du 14 juin 2010, la Commission a aussi été informée de ce que la totalité des garanties d’État sur les billets de trésorerie émis par BPN et souscrits par CGD avait été portée à 4 milliards d’EUR, puisqu’en avril 2010, une troisième émission de billets de trésorerie de BPN a été organisée et souscrite par CGD pour un montant d’un milliard d’EUR.
(29)
Dans ce contexte, il convient de signaler que, depuis sa nationalisation en novembre 2008 et jusqu’en juin 2011, BPN a sans cesse eu recours à des facilités de crédit du marché monétaire accordées par CGD. Les montants dus par BPN à CGD en vertu de ces instruments à court terme s’élevaient à quelque 2,2 milliards d’EUR le 28 février 2009. D’après les informations fournies par les autorités portugaises, ces montants ont été réduits par l’émission des billets de trésorerie mentionnée aux points (27) et (28) (16).
(30)
En juin 2011, l’exposition de BPN à des instruments du marché monétaire de CGD était d’environ un milliard d’EUR. Bien que le financement fût traité sur une base quotidienne, il était, selon les autorités portugaises, de nature structurelle avec des délais plus longs (17), et a été également remplacé par la quatrième et dernière émission de billets de trésorerie en juin 2011, avec le lancement de deux émissions de 500 millions d’EUR chacune.
(31)
D’après les données fournies par les autorités portugaises le 3 février 2012, le montant dû par BPN à CGD (outre les émissions de billets de trésorerie) était de 433,7 millions d’EUR le 31 décembre 2011 et de 232 millions d’EUR le 31 janvier 2012.
Tableau 1
Vue d’ensemble des liquidités obtenues par BPN auprès de CGD - situation au 31 décembre 2011
Avec garantie d’État explicite
Prêts CGD
(sans garantie d’État explicite)
Total
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Véhicules ad hoc créés à cet effet (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Total
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Source: autorités portugaises
(32)
Il y a lieu de souligner que, conformément à l’article 2, paragraphe 9, de la loi sur la nationalisation, toutes les opérations de crédit ou d’apport de liquidités réalisées par CGD en faveur de BPN dans le contexte de la nationalisation ont bénéficié d’une garantie personnelle de l’État portugais.
(33)
Par conséquent, il est incontestable que tous les montants décrits dans le tableau 1 ont bénéficié d’une garantie d’État conformément à l’article 2, paragraphe 9, de la loi sur la nationalisation et aux différents arrêtés du secrétaire d’État au Trésor et aux finances. La rémunération des garanties d’État a été fixée à 0,2 % par an.
2.4 La restructuration de BPN
(34)
Le 16 septembre 2010, les autorités portugaises ont envoyé à la Commission un plan de restructuration initial daté du 13 septembre 2010 (ci-après le «plan de restructuration de 2010»).
(35)
Dans ce plan, les autorités portugaises expliquaient leur intention de scinder BPN en une «bonne» banque et en une «mauvaise» banque, pour essayer ensuite de vendre la bonne banque.
(36)
L’État envisageait d’effectuer la cession de la «bonne banque», BPN S.A., qui devait être une banque exclusivement de détail, au moyen d'une procédure d'appel d'offres. Cette procédure serait réalisée sur la base d’un appel à manifestation d’intérêt dont le cahier des charges a été approuvé le 16 août 2010 par les autorités portugaises (19).
(37)
D’après le plan de restructuration de 2010, différents actifs et passifs de BPN resteraient en dehors du domaine de reprivatisation et seraient cédés à trois nouveaux véhicules ad hoc créés à cet effet (ci-après «SPV»), Parvalorem, Parups et Parparticipadas. Ces SPV resteraient au départ à l’intérieur du périmètre de BPN et seraient cédés à l’État après la vente. Les prêts et crédits seraient cédés à Parvalorem, les biens immobiliers et les fonds d’investissement seraient cédés à Parups et les filiales seraient cédées à Parparticipadas. Les autorités portugaises ont évalué le montant total des actifs à céder aux SPV à 3 885 millions d’EUR, dont 2 507 millions d’EUR à Parvalorem, 1 228 millions d’EUR à Parups et 150 millions d’EUR à Parparticipadas.
(38)
Les prêts ont été cédés à leur valeur nominale; les parts dans des fonds, les valeurs mobilières et les biens immobiliers seraient cédés à leur prix d’achat et les entreprises détenues par BPN seraient cédées à leur valeur comptable. Les autorités portugaises ont estimé que les actifs dépréciés globaux en décembre 2010 s’élevaient à 1 798 millions d’EUR, répartis comme suit: i) crédits: 1 474 millions d’EUR; ii) biens immobiliers: 16 millions d’EUR; iii) parts dans des fonds: 247 millions d’EUR; et iv) valeurs mobilières: 61 millions d’EUR. D’après les informations fournies par les autorités portugaises le 20 janvier 2012, ces actifs ont été cédés aux SPV les 23 et 30 décembre 2010 (20). Néanmoins, les SPV sont restés chez BPN jusqu’au 15 février 2012, date à laquelle ils ont été dissociés de la banque et cédés à une autre entreprise contrôlée par l’État.
(39)
Selon les autorités portugaises, la cession d’actifs aux SPV a été effectuée sur la base de critères objectifs, en tenant compte du volume des actifs dépréciés et du fait que certaines activités n’étaient pas, pour BPN, des activités principales après la nationalisation (crédit à la consommation, banque d’investissement, gestion de portefeuilles, gestion de fonds d’investissement, assurances et activités internationales). BPN devait se repositionner uniquement en tant que banque de détail, avec une exposition réduite aux incertitudes inhérentes au financement de gros.
(40)
Les SPV ont financé le rachat de ces actifs au moyen de deux lignes de financement de 3 895 millions d’EUR, se composant d'obligations pour un montant de 3 100 millions d’EUR achetées par CGD et de prêts de CGD avec une garantie réelle pour un montant total de 795 millions d’EUR. Les recettes issues de la vente des actifs aux SPV ont permis à BPN de rembourser un financement de 3 900 millions d’EUR qu’elle avait obtenu auprès de CGD - 3 600 milliards d’EUR sur les 4 milliards d’EUR initiaux des billets de trésorerie (ce qui impliquait que BPN ne payerait pas un montant de 400 millions d’EUR de billets de trésorerie garantis par l’État), ainsi que les 300 millions d’EUR de prêts à court terme sur le marché monétaire.
(41)
À la suite de la cession d’actifs, le bilan de BPN a été réduit de près de 30 %.
(42)
D’après les informations fournies par les autorités portugaises, afin de permettre à BPN de respecter les exigences légales et réglementaires (notamment pour atteindre les 9 % du capital de base de niveau 1 exigés pour 2011 (21)) et étant donné que le capital propre de BPN continuerait d’être négatif après la cession d’actifs aux SPV, l’État devrait recapitaliser BPN à hauteur de quelque 417 millions d’EUR (22).
(43)
Le prix de base pour BPN (hormis les actifs à céder aux SPV) fixé dans le cadre de l'appel d'offres publié par le Portugal était de 171,1 millions d’EUR, sur la base des évaluations de consultants tiers, Deloitte ([…] (23) millions d’EUR) et Deutsche Bank ([…] millions d’EUR). Entre-temps, la nouvelle direction de BPN (assurée par CGD) a entamé un processus de restructuration de la banque. Les frais de fonctionnement ont été réduits de [1-10] % entre décembre 2008 et décembre 2010; l’activité BPN a été limitée afin que la banque se concentre exclusivement sur les activités de banque commerciale de détail. Cette réduction d’activité a résulté non seulement de la diminution des dépôts à la suite de la nationalisation, mais aussi de la cession d’actifs aux trois SPV. Ces mesures ont réduit les pertes en 2010 à [50-150] millions d’EUR, par rapport aux [150-250] millions d’EUR enregistrés en 2009. Depuis début 2009, dans le cadre d’une tentative visant à améliorer l’image de la banque et la gamme de produits, la nouvelle direction a lancé […] nouveaux produits et campagnes. La nouvelle direction a également pris plusieurs mesures visant à améliorer la gestion du risque et les systèmes de contrôle interne de la banque.
(44)
À la suite des deux premiers appels à propositions en vue de la privatisation, aucun tiers n’a manifesté d’intérêt avant le 30 septembre et le 30 novembre 2010.
(45)
Après l’échec de la procédure d'appel d'offres, le Portugal a fait part, en janvier 2011, de son intention de restructurer BPN, en promouvant son autonomie par rapport à CGD, au moyen de la nomination d’un nouveau conseil d’administration, indépendant de CGD. Il a également tenté d’accélérer la récupération de l’exploitation de BPN, à l’aide d’une redéfinition de la marque et de l’identité entrepreneuriale de la banque et du renforcement du plan de restructuration, par des réductions de coûts et par la promotion de la dynamique commerciale. Néanmoins, malgré les nombreuses demandes, la Commission n’a reçu aucune mise à jour du plan de restructuration.
(46)
Dans le PA du 17 mai 2011, le gouvernement s’est engagé à lancer un nouveau processus de privatisation.
(47)
Les autorités portugaises se sont ainsi engagées dans le PA à «entamer un processus en vue de la vente de Banco Português de Negócios (BPN) selon un calendrier accéléré et sans prix minimal. À cette fin, un nouveau plan sera soumis à l’approbation de la CE conformément aux règles en matière de concurrence. L’objectif est de trouver un acheteur au plus tard pour fin juillet 2011. Afin de faciliter la vente, les trois véhicules ad hoc existants qui détiennent les actifs toxiques et les actifs bancaires non essentiels ont été séparés de BPN. D'autres actifs pourraient également être cédés à ces véhicules dans le cadre de négociations avec d'éventuels acheteurs. Pour accroître son attrait auprès des investisseurs, BPN est aussi sur le point de lancer un autre programme contenant des mesures plus ambitieuses de réduction des coûts. Dès qu’une solution sera trouvée, les créances de CGD sur BPN garanties par l’État et tous les véhicules ad hoc seront cédés à l’État, selon un calendrier qui sera défini à ce moment» (24) [traduction libre].
(48)
Une troisième tentative de privatisation a été lancée début mai 2011, sans prix minimal, afin de trouver un acquéreur pour BPN avant le 31 juillet 2011, comme convenu dans le PA.
(49)
Un appel d'offres a été lancé, dans le cadre duquel des contacts ont été établis avec des acheteurs potentiellement intéressés. Une synthèse des possibilités d’investissement (ci-après «IOO» - Investment Opportunity Overview) a été rédigée. Conformément à l’IOO, les intéressés directs devaient présenter des offres relatives à la totalité des actions de BPN, mais ils pouvaient demander le retrait d'éléments d'actif et de passif supplémentaires du bilan de BPN ainsi que des scénarios de recapitalisation plus élevée. Un protocole sur les règles de procédure a été signé entre BPN et les soumissionnaires potentiels, leur permettant d'accéder durant cinq semaines à une salle de données, créée le 15 juin 2011.
(50)
Le 20 juillet 2011, quatre offres contraignantes avaient été soumises. Ces offres ont été analysées par les conseils de direction de CGD et de BPN, qui ont présenté leur avis à l’actionnaire - l’État - le 25 juillet 2011.
(51)
Trois des quatre candidats ayant présenté des offres contraignantes ont été éliminés. D’après les autorités portugaises, deux des soumissionnaires (Montepio et Aníbal Ribeiro) n’avaient pas respecté les exigences du protocole signé avec BPN (25). Montepio n’avait pas soumis d'offre relative au rachat des actions de BPN, mais seulement une offre portant sur certains éléments de l'actif et du passif, tandis qu’Aníbal Ribeiro n’avait pas présenté de preuves suffisantes concernant ses capacités financières et de gestion nécessaires pour diriger une banque. La troisième offre, celle de NEI (26), satisfaisait aux exigences du protocole, mais ne contenait pas de preuves suffisantes de la capacité du groupe à gérer la banque ni de sa capacité financière à assumer les besoins futurs en capital de BPN.
(52)
Sur la base de l’unique proposition valable présentée dans le cadre de la procédure d'appel d'offres, à savoir la proposition de BIC, présentée le 20 juillet 2011 (ci-après la «proposition de BIC du 20 juillet 2011»), le gouvernement a décidé, le 31 juillet 2011, de poursuivre les négociations exclusivement avec BIC.
(53)
BIC a été autorisée par la Banque du Portugal à exercer des activités bancaires commerciales le 9 octobre 2007 et a effectivement démarré ses activités au Portugal en mai 2008, essentiellement en tant que banque pour entreprises et pour particuliers. Les principaux actionnaires de BIC sont un groupe d’investisseurs angolais et des actionnaires portugais, tels qu’Amorim Projetos SGPS, SA (avec une participation de 25 %). En décembre 2010, elle affichait un chiffre d’affaires de 389 millions d’EUR, avec des actifs totaux pour un montant d’un milliard d’EUR et, le 31 mars 2011, elle détenait un capital de 32 millions d’EUR et 7 succursales. D’après les informations fournies par le Portugal, la part de marché de BIC dans les segments où elle est active est inférieure à 1 % (27).
(54)
D’après les informations présentées par les autorités portugaises à la suite de la proposition de BIC du 20 juillet 2011 (28), les négociations avec cette banque ont culminé avec la signature, le 9 décembre 2011, d’un accord-cadre relatif à la vente de BPN à BIC (29).
(55)
La proposition de BIC du 20 juillet 2011 établissait seulement des conditions générales et prévoyait ce qui suit:
i.
une recapitalisation par l’État, afin que BPN obtienne un taux de capital de base de niveau 1 [entre 9 et 18] %, plus [100-300] millions d’EUR;
ii.
la suppression d’une partie des prêts que BIC sélectionnera, afin d’atteindre un taux prêts/dépôts de [110-150] %;
iii.
la cession, par BPN, de tous les prêts non productifs au-delà du seuil d’environ […] millions d’EUR (niveau estimé de provisionnement des prêts de BPN);
iv.
le droit, pour BIC, de retirer du bilan de BPN des éléments d'actif et de passif additionnels (par exemple, des prêts accordés à des établissements de crédit, des actifs financiers, des biens immobiliers, certaines provisions, d’autres éléments d'actif et de passif) obtenus en dehors de ses activités normales;
v.
la cession, par BPN, de dépôts sélectionnés par BIC ne répondant pas aux conditions du marché;
vi.
l’octroi à BIC, par CGD, d’une ligne de trésorerie d’un montant maximal de [150-650] millions d’EUR, pour une période de […] ans, à un taux d’emprunt correspondant au taux Euribor à […] mois; ce montant serait augmenté si les dépôts devaient être inférieurs à […] milliards d’EUR;
vii.
le maintien de 500 à 600 salariés de BPN (sur un total de près de 1 600 salariés) et de 160-170 succursales sises dans des bâtiments appartenant à la banque ou avec des contrats de bail d’une durée de douze mois maximum;
viii.
la cession, à l’État, des coûts liés à des litiges; et
ix.
un prix d’achat de 30 millions d’EUR à acquitter par BIC.
(56)
Au terme d’une période de négociation de près de cinq mois, l’accord-cadre a établi ce qui suit:
i.
une recapitalisation par l’État, afin d’obtenir un niveau minimal de capital et le niveau additionnel exigé par BIC - BIC a exigé un niveau final de capital de [200-400] millions d’EUR après les ajustements du bilan qu’il avait proposés (30);
ii.
la suppression d’une partie des prêts de BPN, en sus des prêts déjà cédés aux SPV le 30 septembre 2010 (31). La suppression des prêts additionnels permettrait d’atteindre un taux prêts/dépôts de [110-150] %; ce taux a été fixé à [110-150] % dans la proposition de BIC du 20 juillet 2011;
iii.
le droit, pour BIC, de retirer du bilan des éléments d'actif et de passif supplémentaires (par exemple des prêts accordés à des établissements de crédit, des actifs financiers, des biens immobiliers, certaines provisions, d’autres éléments d'actif et de passif);
iv.
le droit pour BIC de revendre, dans un délai de […] mois, des prêts non productifs durant au moins […] jours (jusqu’à un maximum de […] de la valeur nominale du portefeuille total de prêts sélectionnés par BIC, après compensation par les dépôts existants) et pour le montant au-delà du niveau de provisionnement ([…] millions d’EUR (32)) (33);
v.
le droit, pour BIC, de transférer des dépôts à des taux supérieurs d’au moins […] points de base au taux de référence pertinent (34) ou de percevoir de l’État la différence en rémunération (35);
vi.
le droit, pour BIC, de réclamer la cession, avant la signature, d’autres éléments d'actif et passif de BPN, comme des prêts à des établissements de crédit, des actifs physiques et financiers, etc.;
vii.
l’octroi à BIC, jusqu’en [ 2013], par CGD, d’une ligne de trésorerie d’un montant maximal de [150-350] millions d’EUR, à un taux correspondant au taux d’emprunt Euribor à […] mois (36), majoré d’un spread de […] points de base. Cette ligne de trésorerie serait mise à disposition si les dépôts de BPN venaient à atteindre un niveau inférieur à […] milliards d’EUR;
viii.
le maintien d’une ligne de crédit auprès de CGD pour un montant de [150-500] millions d’EUR jusqu’en [ 2013], pour le programme en cours des billets de trésorerie avec garantie d’État, durant trois ans, mais accompagné d’un engagement de la part de CGD selon lequel elle ne réclamera pas le remboursement de l’emprunt avant […];
ix.
le maintien de près de la moitié des salariés de BPN (au moins 750 sur les quelque 1 600 salariés). Le coût total de la fermeture des succursales que BIC n’achètera pas et du paiement des indemnités au personnel licencié ou au personnel délocalisé sera supporté par l’État;
x.
la cession, par l’État, des coûts liés aux risques de litige;
xi.
un prix de rachat de 40 millions d’EUR à acquitter par BIC;
xii.
une clause en matière de prix relative au partage, avec l’État, de 20 % des bénéfices nets (après impôts) générés par BPN durant les cinq prochaines années, si ces bénéfices nets cumulés dépassent 60 millions d’EUR;
xiii.
l’engagement de BIC de ne pas verser de dividendes ni d'avantages équivalents en lien avec BPN aux actionnaires durant une période de cinq ans.
(57)
D’après le plan de restructuration de janvier 2012, l’entité combinée résultant de la vente de BPN à BIC (ci-après l’«entité combinée») serait rentable après […] ans, tant dans un scénario de base que dans un scénario moins favorable. C’est ainsi qu’il a été estimé que le taux de capital de base de niveau 1 de l’entité combinée tomberait de [10-15] % des actifs pondérés par le risque (APR) de l’entité combinée après la première année, à […] % après la cinquième année. Cette diminution prévue s'expliquerait par les résultats négatifs des premières années, liés à la restructuration à effectuer par BIC et au regain d’activité de la banque, sous la forme d’un redimensionnement visant à rétablir sa viabilité par l'octroi de davantage de crédits à l’économie. Il s’agira d’investissements dans les succursales et dans l’image de la banque, ainsi que de l’intégration de processus, de procédures, d’éléments d'organisation et de TI. La rentabilité des capitaux propres devrait augmenter, pour passer de - [1-5] % l’année 1 à + [1-5] % l’année 5, puisqu’il est prévu que la rentabilité des actifs progresse de - [0-2] % l’année 1 à + [0-2] % l’année 5.
(58)
Dans un scénario moins favorable, caractérisé par un niveau plus élevé de prêts non productifs et par des coûts de financement supérieurs, le capital de base de niveau 1 devrait tomber à [8-12] % après l’année 5, par rapport aux [10-15] % enregistrés à la fin de l’année 1.
(59)
Enfin, le 15 février 2012, l’État portugais a injecté dans BPN des capitaux pour un montant de 600 millions d’EUR (37).
3. Raisons qui ont motivé l’ouverture de la procédure formelle d’examen
(60)
Dans sa décision du 24 octobre 2011, la Commission a exprimé des doutes quant aux points suivants:
-
la viabilité de BPN, en tant qu’entité intégrée dans la structure de son acquéreur;
-
le fait que l’aide octroyée à BPN soit limitée au minimum et que la vente soit l’option la moins coûteuse au regard du scénario d’une liquidation;
-
le fait que les mesures prises pour limiter les distorsions de concurrence soient suffisantes;
-
le fait que le processus de vente n’implique aucune aide à l’acquéreur.
4. Observations de tiers intéressés
(61)
La Commission n’a reçu aucune observation de tiers.
5. Position de l’État portugais
5.1 Position de l’État portugais sur la décision d’ouverture de la procédure
(62)
Les autorités portugaises font valoir que le plan de restructuration de janvier 2012 est conforme à la communication sur la restructuration. Outre ce plan, les autorités portugaises ont, dans un courrier de janvier 2012, présenté différentes observations sur la décision du 24 octobre 2011.
(63)
Les autorités portugaises estiment que trois mesures en faveur de BPN ne constituent pas des aides d’État.
(64)
Premièrement, le Portugal prétend que les mesures d’aide en faveur de BPN avant la nationalisation, notamment l’aide d’urgence pour crise de liquidités, et les prêts accordés par CGD en octobre et novembre 2008, ne comprennent aucun élément d'aide d’État. Il affirme que l’aide d’urgence pour crise de liquidités a été octroyée par la Banque du Portugal de manière indépendante, à un taux d’intérêt pénalisant et avec des garanties de BPN. Les prêts de CGD d’octobre et novembre 2008 ont été accordés aux conditions du marché, à un taux d’intérêt concurrentiel et avec des garanties appropriées et, partant, ils ne confèrent aucun avantage économique à BPN.
(65)
Deuxièmement, le Portugal réfute que des aides d’État soient impliquées dans le financement concédé à BPN par CGD après la nationalisation de BPN (opérations du marché monétaire interbancaire, émission ferme de billets de trésorerie par CGD). Il prétend qu’il s’agissait de transactions commerciales à des conditions équivalentes à celles de transactions comparables effectuées par des investisseurs prudents dans une économie de marché. Par conséquent, elles n’ont conféré aucun avantage économique à BPN.
(66)
Enfin, les autorités portugaises considèrent aussi qu’aucune aide d’État n’a été accordée à BIC en sa qualité d’acquéreur de BPN. Elles affirment que le processus de vente a été transparent, objectif et non discriminatoire. La proposition de BIC était globalement la plus favorable en termes économiques et, par conséquent, il faut la considérer comme correspondant au prix du marché. L’accord-cadre conclu le 9 décembre 2011 reflétait pour l’essentiel les conditions de la proposition de BIC du 20 juillet 2011. Les autorités portugaises estiment également que, malgré le prix de vente négatif, la seule solution alternative à la vente (la liquidation de BPN) aurait contraint l’État à supporter une charge financière supérieure et aurait mis en péril la stabilité du système financier national.
(67)
Par ailleurs, le Portugal reconnaît que certaines mesures en faveur de BPN constituent des aides d’État. Ces mesures sont les suivantes: la garantie d’État sur les billets de trésorerie émis par BPN; la cession d’actifs sélectionnés aux SPV en 2010; la recapitalisation de BPN effectuée le 15 février 2012 en vue de la vente; et certaines mesures octroyées dans le cadre du projet de vente à BIC (comme la garantie d’État sur le programme d’émission de billets de trésorerie qui sera maintenue après la vente).
(68)
En outre, le Portugal prétend que toutes les mesures constituant des aides d’État sont compatibles avec le droit de l’Union européenne, puisqu’elles sont destinées à remédier à une perturbation grave de l’économie portugaise, conformément à l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité.
(69)
De l’avis du Portugal, le plan de restructuration de janvier 2012 permet à BPN de rétablir sa viabilité à long terme, sans autres aides supplémentaires. Premièrement, l’État a procédé à la restructuration de BPN par différents moyens: la séparation des actifs et la cession de certains d’entre eux aux SPV, la réduction de plus de 50 % de sa présence sur le marché, la cessation des opérations ne faisant pas partie des activités principales de la banque de détail, ainsi que différentes mesures de contrôle du risque et une politique commerciale prudente. Deuxièmement, conformément aux projections de BIC, lorsque BPN sera intégrée à BIC, l’entité combinée devra atteindre des résultats positifs […] plan de restructuration, tant dans un scénario de base que dans un scénario moins favorable. Troisièmement, le prix de vente négatif est acceptable, dès lors que la liquidation s’avère plus onéreuse pour l’État et mettrait en péril la stabilité financière.
(70)
Le Portugal estime que les mesures se limitent au minimum nécessaire pour garantir la stabilité du secteur financier portugais et pour rétablir la viabilité de BPN.
(71)
Il prétend également que le scénario de vente constitue la seule solution alternative au scénario plus onéreux de la liquidation. D’autres options (intégration à la CGD et restructuration en tant qu’entité autonome) ne permettraient pas de générer des ressources suffisantes, en valeur actuelle nette, pour compenser l’investissement initial qu’il faudrait consentir. Le Portugal estime le coût de la vente à BIC entre environ […] et […] millions d’EUR (hormis l’incidence potentielle de contingences futures qui, d’après le Portugal, ne se concrétiseront pas), soit moins que le coût de la liquidation dans d’autres scénarios différents.
(72)
En outre, d’après le Portugal, les liquidités octroyées à BPN via la garantie sur l’émission de billets de trésorerie de BPN après la nationalisation étaient nécessaires pour garantir la poursuite des activités de la banque durant sa restructuration.
(73)
En ce qui concerne le choix des actifs cédés aux SPV, le Portugal estime qu’il a été effectué sur la base de critères objectifs, dans le but de promouvoir la viabilité à long terme de BPN et d’intéresser les acquéreurs potentiels au processus de reprivatisation. Le Portugal fait aussi valoir que les cessions supplémentaires d’actifs dans le cadre de la vente à BIC sont appropriées pour garantir la viabilité future de BPN et qu’elles se limitent au minimum nécessaire pour permettre la vente.
(74)
Le Portugal affirme que l’augmentation du capital de BPN, réalisée le 15 février 2012, vise à garantir que la banque ne sera pas confrontée à une pénurie de capital durant la période couverte par le plan de restructuration de janvier 2012. D’après les projections du plan pour le capital de base de niveau 1, il est prévu que le taux tombe à [10-15] % en 2016 dans le scénario de base, et à [8-12] % dans un scénario moins favorable, par rapport au niveau minimal obligatoire de 10 % à partir de fin 2012. Le Portugal a aussi indiqué que les conditions de vente proposées par BIC, dans le cadre d’un processus de vente ouvert et transparent sans prix minimal, représentent le minimum nécessaire pour garantir la viabilité future de BPN, dans la mesure où la liquidation serait plus onéreuse et pourrait mettre en péril la stabilité financière.
(75)
Le Portugal prétend également que tant les anciens actionnaires de BPN que la banque elle-même partagent ou partageront, de façon suffisante, les coûts du processus de restructuration, en assurant une répartition adéquate des charges. Les anciens actionnaires de BPN n’ont reçu aucune compensation à la suite de la nationalisation et ont perdu la totalité du capital qu’ils avaient investi dans la banque.
(76)
En revanche, le Portugal estime qu’il n'est pas approprié d’exiger des clients ayant contribué à la dette subordonnée de BPN qu'ils participent à la répartition des charges, compte tenu des circonstances spécifiques de la commercialisation de ces instruments […]. Dans certains cas, les spécifications techniques des produits empêchent BPN de refuser le paiement d’intérêts et le remboursement du capital.
(77)
De l’avis du Portugal, BPN contribue aussi de manière significative au processus de restructuration, dès lors que son administration a été remplacée après la nationalisation, que les politiques commerciale et de gestion du risque ont été sensiblement modifiées et que BPN réduira ses activités de plus de 50 %.
(78)
Le Portugal reconnaît que la cession d’actifs aux SPV à leur valeur comptable a été effectuée à une valeur supérieure à la valeur économique réelle de ces actifs, sans que l’État ait reçu de rémunération. Néanmoins, le Portugal considère que la contribution de BPN est garantie via la nationalisation de la banque à une valeur zéro, qui a été suivie d’une profonde restructuration. Le Portugal prétend que l’avantage éventuellement concédé à BPN du fait de la séparation des actifs et de leur cession aux SPV serait partiellement récupéré via le prix de la reprivatisation de la banque, qui a été le plus élevé possible. Le Portugal considère aussi que la garantie d’État est rémunérée de façon adéquate. Bien que la rémunération (0,2 % par an) soit inférieure à celle exigée dans le cas des garanties d’État (38), tout rendement additionnel perçu par BPN (ou toute dépense qui ne se concrétiserait pas) durant le processus de restructuration bénéficierait à l’État, qui détient actuellement 100 % des actions de la banque.
(79)
S’agissant de l’augmentation du capital de BPN effectuée le 15 février 2012, le Portugal indique qu’elle ne modifiera pas la structure de l'actionnariat de la banque et que le capital sera, du moins partiellement, récupéré via la vente de BPN, puisqu’elle contribue à éviter le coût plus élevé encore d’une liquidation.
(80)
Le Portugal estime aussi que les mesures qui ont été ou qui seront adoptées par l’État n’entraînent pas de distorsions de la concurrence. Le Portugal affirme que l’entité combinée aura une part de marché inférieure à 1 % ([0-1] % en termes de part de marché dans le secteur bancaire, 14e position en termes de crédit aux clients et 15e position en termes de dépôts). En outre, il est peu probable que les mesures aient une incidence négative sur l’entrée de banques étrangères sur le marché national, ce qu’illustre le fait que BIC elle-même appartient à un groupe financier angolais. Le Portugal considère également qu’il n’existe aucun risque moral étant donné que la banque a été nationalisée, que son administration a été écartée, que les actionnaires n’ont obtenu aucune compensation et que la banque a subi une profonde restructuration.
(81)
Par ailleurs, le Portugal estime que les différentes mesures prises dans le cadre de ce processus seront appropriées et suffisantes pour limiter les éventuelles distorsions de la concurrence. BPN avait une présence réduite sur le marché avant la nationalisation (9e plus grande banque du Portugal avec des parts de marché comprises entre [1-5] % et [1-5] %, selon les marchés), elle a été restructurée et sa présence sur le marché a été réduite de plus de 50 %, ses activités ayant été recentrées sur la banque de détail. La nationalisation a été effectuée sans payer la moindre compensation aux anciens actionnaires et la stratégie commerciale et la politique de contrôle du risque de BPN ont été modifiées après la nationalisation.
(82)
Les autorités portugaises prétendent en outre que le processus de vente de BPN a été ouvert et transparent. Enfin, BIC n'est pas autorisée à distribuer des dividendes jusqu’en 2016, de manière à assurer que l’aide financière accordée à BPN soit utilisée pour garantir la viabilité à long terme de la banque. L’accord de partage des bénéfices conclu entre l’État et BIC pour ce qui est des résultats supérieurs à […] millions d’EUR permet de récupérer une partie des coûts de restructuration de la banque. L’engagement pris par BIC de ne pas faire référence aux aides d’État dans ses communications commerciales garantit, de l’avis des autorités portugaises, que l’aide ne sera pas utilisée au détriment des concurrents. Les autres engagements possibles, prévus dans la communication de la Commission sur la restructuration des banques (en tant que mesures de promotion de l’ouverture du marché, de limitations au niveau des parts de marché ou de cession d’actifs et d’activités supplémentaires) ne sont pas appropriés dans le contexte de la restructuration de BPN.
5.2 Engagements de l’État portugais
(83)
S’agissant de l’application du plan de restructuration, les autorités portugaises assument les engagements ci-après.
(84)
Le taux de capital de base de niveau 1 de BPN le jour de sa vente à BIC ne peut être supérieur à [10-18] %.
(85)
Si BIC ou l’entité combinée choisit de céder à nouveau des prêts à l’État ou à toute autre entité contrôlée par l’État après la vente, elle doit rembourser à l’État le capital associé à ces prêts, pour un montant correspondant à [10-18] % des actifs pondérés par le risque des prêts.
(86)
BIC et l’entité combinée ne peuvent céder de prêts non productifs à l’État ni à aucune autre entité contrôlée par l’État après [ 2013].
(87)
BIC ou l’entité combinée ne peuvent céder de prêts non productifs à l’État ni à toute autre entité contrôlée par l’État dans les conditions prévues au point (85) qu’après avoir épuisé intégralement le provisionnement disponible le jour de la vente sur les comptes de BPN.
(88)
L’actuelle ligne de crédit de [150-500] millions d’EUR, prévue dans l’accord-cadre en rapport avec le programme de billets de trésoreries de BPN et garantie par l’État, ne peut être maintenue pendant plus de […] ans à compter de la vente.
(89)
La rémunération de la ligne de trésorerie de [200-400] millions d’EUR, qui sera accordée par CGD à BIC et à l’entité combinée, doit être fixée, au minimum, au taux Euribor + […] points de base.
(90)
Le Portugal doit demander l’approbation préalable de la Commission avant que CGD ou l’État n’accorde, après la vente, d’éventuelles lignes de crédit ou garanties en faveur de BIC ou de l’entité combinée, jusqu’au 31 décembre 2016.
(91)
BIC et l’entité combinée ne pourront procéder à aucun rachat d’entreprise avant le 31 décembre 2016, sauf si le prix de rachat brut total cumulé payé par BIC et par l’entité combinée pour tous les rachats effectués durant le même exercice est inférieur à […] millions d’EUR. Le prix de rachat brut total cumulé de ces rachats doit être calculé sans tenir compte de l'hypothèse ou du transfert d'une dette en relation avec ces rachats.
(92)
Jusqu’au 31 décembre 2016, BIC, l’entité combinée et le Portugal ne peuvent exercer d’éventuels droits d’option de sauvetage en relation avec la dette subordonnée émise par BPN avant le jour de la vente.
(93)
BIC ou l’entité combinée ne peuvent faire référence à l’utilisation d’aides d’État dans leurs campagnes de marketing ni dans leurs communications aux investisseurs.
6. Appréciation
6.1. Existence de l’aide
(94)
L’article 107, paragraphe 1, du TFUE prévoit que, sauf dérogations prévues par les traités, sont incompatibles avec le marché intérieur, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d’État sous quelque forme que ce soit, qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. Ainsi, une mesure étatique est considérée comme une aide d’État si elle remplit les quatre critères suivants (cumulatifs):
-
ressources d’État;
-
avantage sélectif;
-
effet de distorsion de la concurrence; et
-
effet sur les échanges commerciaux entre États membres.
6.1.1. Mesures en faveur de BPN et de l’activité économique après la vente
6.1.1.1 Mesures antérieures à la nationalisation
(95)
Le Portugal conteste que les mesures accordées à BPN avant la nationalisation aient constitué des aides d’État. Ces mesures comportaient une AUL et quatre prêts accordés par CGD avant la nationalisation de BPN en octobre et novembre 2008.
(96)
Pour ce qui est de l’AUL, ainsi que les autorités portugaises le rappellent dans leurs observations sur la décision de la Commission du 24 octobre 2011, l’aide d’urgence sous la forme d’apport de liquidités accordée à BPN avant sa nationalisation a été décidée de manière indépendante par la Banque du Portugal, avec un taux d’intérêt pénalisant et des garanties fournies par BPN, et sans garantie d’État.
(97)
Au moment où l’AUL a été octroyée (17 et 27 octobre 2008), aucune décision n’avait été prise concernant la solvabilité et la nationalisation de BPN (étant donné que ces décisions n’ont été prises que début novembre 2008). L’AUL ne faisait pas partie du paquet d’aide global, puisqu’il s’agissait d’un apport de liquidités dans le cadre des activités normales de la Banque du Portugal.
(98)
Par conséquent, la Commission constate qu’au sens de la communication sur le secteur bancaire (39), il n’y a pas d’éléments d’aide d’État dans l’octroi de l’AUL à BPN par la Banque du Portugal.
(99)
En ce qui concerne les prêts accordés par CGD, la Commission souligne que, avant la nationalisation de BPN, la banque a reçu de CGD des prêts pour un montant total de 315 millions d’EUR et non de 235 millions d’EUR (40).
(100)
La Commission rappelle que CGD appartient à 100 % à l’État, qui nomme les membres de son conseil d’administration. Afin de vérifier si les prêts sont imputables à l’État, il convient d’analyser les circonstances spécifiques de leur octroi, de manière à déterminer si CGD a agi pour des raisons différentes de la pratique commerciale normale. Pour ce faire, les considérations ci-dessous sont pertinentes.
(101)
Premièrement, lorsque les trois premiers prêts ont été accordés en octobre 2008, les difficultés de BPN étaient déjà connues de tous. D’après les autorités portugaises, BPN était confrontée à des problèmes de liquidités depuis l’été 2008, problèmes dont l’existence a été révélée à la suite des modifications significatives apportées aux organes supérieurs d’administration de BPN (à deux reprises depuis début 2008), des audits BPN réalisés par la Banque du Portugal en juin et de l'abaissement à Baa3 de la note attribuée par Moody's à BPN le 18 juillet 2008. Par ailleurs, les deuxième, troisième et quatrième prêts ont été accordés après le 22 octobre 2008, date à laquelle, selon le Portugal, BPN se trouvait en situation de grave manque de liquidités. N’importe quel bailleur de fonds appliquant une pratique commerciale normale aurait réclamé à BPN les informations nécessaires pour comprendre sa situation de liquidités et sa capacité de remboursement avant de lui accorder un prêt supplémentaire et aurait, par conséquent, eu connaissance de la situation financière précaire de BPN.
(102)
Deuxièmement, les montants de ces prêts étaient très importants par rapport au bilan de BPN et à son passif à l’époque, ce qui représentait pour CGD une prise de risques considérable vis-à-vis d’une banque en difficulté.
(103)
Troisièmement, les prêts ont été octroyés en octobre et novembre 2008, peu après la faillite de Lehman Brothers, à un moment où les marchés interbancaires étaient pratiquement inaccessibles même pour les établissements financiers les plus forts et, surtout, pour ceux qui étaient confrontés à de graves problèmes de liquidités.
(104)
Quatrièmement, s’agissant du quatrième prêt, la Commission souligne que CGD non seulement gérait BPN dans l’intérêt de l’État, en vertu de l’article 2, paragraphe 7, de la loi sur la nationalisation, mais bénéficiait aussi de la couverture des garanties d’État en vertu de l’article 2, paragraphe 9, de la loi sur la nationalisation en ce qui concerne toutes les opérations de crédit ou d’apport de liquidités éventuellement effectuées en faveur de BPN dans le contexte de la nationalisation et «en remplacement de l’État».
(105)
Étant donné la situation financière et économique générale et, en particulier, les difficultés bien connues de BPN, il était très peu probable qu’une autre institution fournisse les liquidités en question à BPN, ce qui explique que les autorités portugaises aient considéré les mesures d’apport de liquidités octroyées par CGD comme présentant un caractère «spécial» (voir le point (25)).
(106)
Sur la base de ces considérations, la Commission estime que la décision prise par CGD d'octroyer les prêts en cause à BPN avant la nationalisation ne constitue pas une décision commerciale normale. Cette décision doit être considérée comme directement imputable à l’État et, par conséquent, ces prêts représentent des ressources d’État.
(107)
Dès lors que les prêts ont permis à BPN d’obtenir des liquidités qu’elle n’aurait pas pu obtenir autrement sur le marché, ils ont fourni à BPN les liquidités dont elle avait besoin pour poursuivre ses activités et exercer une concurrence, notamment au niveau des prêts et des dépôts, sur les marchés bancaires sur lesquels elle était présente.
(108)
Par conséquent, la Commission estime que BPN a obtenu un avantage économique.
(109)
Les mesures en cause sont sélectives puisqu’elles ne bénéficient qu’à BPN.
(110)
Malgré les observations du Portugal selon lesquelles BPN occupait seulement la 9e position dans le secteur bancaire portugais avant la nationalisation, les mesures accordées par CGD ont entraîné ou menacent d’entraîner des distorsions de la concurrence, puisqu’elles ont placé BPN dans une position avantageuse par rapport aux autres banques concurrentes en lui permettant d’obtenir des liquidités qu’elle n’aurait pas pu obtenir autrement sur le marché.
(111)
Étant donné que BPN déployait des activités au niveau national, européen et international à l’époque où les prêts ont été accordés, notamment, par exemple, via sa filiale en France, la mesure est également susceptible d’affecter les échanges commerciaux entre États membres.
(112)
Par conséquent, la Commission considère que les quatre prêts, pour un montant total de 315 millions d’EUR, accordés par CGD à BPN en octobre et novembre 2008 constituent des aides d’État.
6.1.1.2. Mesures octroyées après la nationalisation, non spécifiquement liées à la vente à BIC
(113)
La Commission a déjà établi dans sa décision du 24 octobre 2011 que la nationalisation ne constituait pas une aide d’État en faveur des actionnaires de BPN.
(114)
Les mesures qui suivent, qui ne sont pas spécifiquement liées à la vente à BIC, ont été octroyées après la nationalisation de BPN:
(a)
la garantie d’État sur les titres de créance émis par BPN et financés par CGD, y compris l’émission de billets de trésorerie souscrits par CGD et l’utilisation de facilités de crédit du marché monétaire octroyées par CGD;
(b)
la cession d’éléments d'actif et de passif aux trois SPV détenus par l’État.
(115)
La garantie d’État sur les billets de trésorerie de BPN (et des SPV), souscrite par CGD et octroyée à BPN après la nationalisation a été directement financée par l’État membre. En outre, conformément à l’article 2, paragraphe 9, de la loi sur la nationalisation, toutes les opérations de crédit ou d’apport de liquidités effectuées par CGD en faveur de BPN (et des SPV) dans le contexte de la nationalisation bénéficiaient d’une garantie personnelle de l’État portugais. Par conséquent, il est indéniable que tous les financements accordés par CGD à BPN (ou aux SPV) après la nationalisation incluent des ressources d’État.
(116)
Il convient en outre de souligner qu'après la nationalisation, CGD était la seule entité à octroyer des financements à BPN ou aux SPV et que son exposition a augmenté au fil du temps, puisque d’autres éléments du passif sont arrivés à échéance et n’ont pas été renouvelés par les bailleurs de fonds initiaux ni remplacés par des prêts d’autres institutions. L’absence de sources alternatives de financement pour BPN n’a rien de surprenant étant donné que les difficultés financières de la banque et son avenir précaire étaient connus de tous.
(117)
Les garanties d’État ont permis à BPN d’obtenir une aide financière dans une situation où elle n’avait pas d’alternative.
(118)
Elles ont permis à BPN de poursuivre ses opérations en tant que concurrent sur le marché (non seulement au niveau du maintien de ses activités, mais aussi, probablement, pour l’exercice de nouvelles activités) et de respecter ses obligations vis-à-vis de ses clients et d’autres intervenants sur le marché.
(119)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission conclut que les garanties d’État confèrent un avantage économique à BPN.
(120)
Les mesures en cause sont sélectives dès lors qu’elles ont bénéficié à une entité spécifique, à savoir BPN. En outre, s’agissant de la partie de la ligne de trésorerie qui a été maintenue après la vente, les mesures ont également bénéficié à l’entité combinée.
(121)
Étant donné la position de BPN dans le secteur financier portugais, le fait que ce secteur financier soit ouvert à une intense concurrence au niveau de l’Union européenne et le fait que BPN soit en concurrence avec un nombre considérable de filiales de banques étrangères au Portugal, la Commission estime que tout avantage provenant de ressources d’État sera susceptible d’affecter les échanges commerciaux à l’intérieur de l’Union européenne et d’occasionner des distorsions de la concurrence, au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité.
(122)
Les garanties d’État en faveur de BPN ont permis à cette banque de bénéficier d'un financement important qui n’était pas disponible sur le marché et lui ont donc apporté un avantage sélectif. Elles ont permis à BPN de rester sur le marché et de poursuivre ses activités sans être affectée par sa situation antérieure. Ces mesures constituent des aides d’État.
(123)
La cession de certains actifs de BPN aux SPV, qui sont détenus à 100 % par l’État membre, signifie que ce dernier supporte la totalité de la responsabilité financière qui leur est inhérente et encourt tous les risques liés aux actifs des SPV, dont au moins certains peuvent être irrécupérables. Par conséquent, cette mesure implique des ressources d’État.
(124)
La Commission estime que la cession d’actifs aux SPV avant la vente, à une valeur comptable de 3,9 milliards d’EUR (avec des actifs dépréciés estimés à 1,8 milliard d’EUR), constitue un avantage pour BPN, étant donné que la transparence n’a pas été garantie ex ante, que les actifs n’ont pas été évalués à leur prix du marché et que l’État n’a pas été rémunéré dans le cadre de la cession.
(125)
La Commission estime que la cession d’actifs à leur valeur comptable et non à leur valeur du marché confère un avantage économique à BPN par rapport à ses concurrents.
(126)
Les mesures en cause sont sélectives dès lors qu’elles ne bénéficient qu’à une entité spécifique, à savoir BPN.
(127)
Étant donné la position de BPN dans le secteur financier portugais, le fait que ce secteur financier soit ouvert à une intense concurrence au niveau de l’Union européenne et le fait que BPN soit en concurrence avec un nombre considérable de filiales de banques étrangères au Portugal, la Commission estime que tout avantage provenant de ressources d’État est susceptible d’affecter les échanges commerciaux à l’intérieur de l’Union européenne et d’occasionner des distorsions de la concurrence, au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité.
6.1.1.3. Mesures octroyées après la nationalisation et liées à la vente à BIC
(128)
Outre les mesures concédées à BPN après la nationalisation et non liées à la vente à BIC, des mesures supplémentaires en rapport avec la vente à BIC ont été octroyées. Ces mesures incluent:
a)
la recapitalisation de BPN en vue de la vente;
b)
la cession, liée à la vente, d’éléments d'actif et de passif supplémentaires de BPN;
c)
le droit, pour BIC, de céder à l’État, après la vente, les prêts non productifs;
d)
le transfert à l’État, en vue de la vente, des coûts liés aux risques de litige; et
e)
l’octroi à l’entité combinée, par CGD, d’une ligne de trésorerie après la vente et le maintien d’une ligne de crédit de billets de trésorerie garantie par l’État, après la vente, à hauteur de [150-500] millions d’EUR.
(129)
Le 15 février 2012, une recapitalisation de BPN pour un montant de 600 millions d’EUR a été réalisée. Cette mesure a été directement effectuée par l’État au moyen de ressources d’État, en vue de la vente à BIC.
(130)
La recapitalisation de BPN, pour un montant de 600 millions d’EUR, effectuée le 15 février 2012 a été calculée de manière à fournir à BPN un capital de [200-400] millions d’EUR au moment de la vente. Ce dernier montant correspondait, au moment de l’offre de BIC du 20 juillet 2011, à un taux de capital de base de niveau 1 estimé à [10-18] %, ce qui est sensiblement supérieur au minimum réglementaire (9 % du capital de base de niveau 1 à la fin 2011 et 10 % du capital de base de niveau 1 à la fin 2012) (41).
(131)
La Commission est d’avis que l’injection de capital confère un avantage sélectif à BPN et à l’activité économique après la vente. Cet avantage découle de la garantie que le capital nécessaire pour respecter et dépasser les exigences réglementaires sera à la disposition de BPN, à la suite de la recapitalisation, et sera également à la disposition de l’entité combinée. Ce capital permet à BPN, et permettra également à l’entité combinée, de déployer des activités sur les marchés et d’accorder de nouveaux prêts, dans un contexte économique où leurs concurrents sont contraints de réduire leurs opérations.
(132)
Les mesures en cause sont sélectives étant donné qu’elles ne bénéficient qu’à une entité spécifique - BPN -, ainsi qu’à l’entité combinée, qui poursuivra son activité économique après la vente.
(133)
Le Portugal prétend que BPN a continué de réduire sa part de marché après la nationalisation et que l’entité combinée aura une part de marché inférieure à 1 % en termes de crédit aux clients, de ressources de clients ou de produits bancaires, et inférieure à 2 % sur tous les marchés de référence. Néanmoins, ces mesures entraînent ou sont susceptibles d’entraîner des distorsions de la concurrence, puisqu’elles placent BPN et l’entité combinée après la vente à BIC dans une position avantageuse face aux autres banques concurrentes. Le capital en surplus détenu par l’entité combinée protège l’activité économique des risques d’investissement auxquels les autres concurrents sont confrontés. Il augmente également la probabilité que les deux bénéficiaires disposent de liquidités additionnelles, et pourra permettre l’expansion future de BPN et de l’entité combinée, dans un contexte économique où les autres concurrents actifs au Portugal sont contraints de réduire leurs opérations.
(134)
Étant donné la position de BPN dans le secteur financier portugais, le fait que ce secteur financier soit ouvert à une intense concurrence au niveau de l’Union européenne et le fait que BPN soit en concurrence avec un nombre considérable de filiales de banques étrangères au Portugal, la Commission estime que tout avantage provenant de ressources d’État sera susceptible d’affecter les échanges commerciaux à l’intérieur de l’Union européenne et d’occasionner des distorsions de la concurrence, au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité.
(135)
La recapitalisation de 600 millions d’EUR octroyée à BPN en février 2012 constitue une aide d’État.
(136)
Les mesures en rapport avec la vente à BIC incluent le droit, pour cette banque, de réclamer la cession, avant la conclusion de l’opération, d’autres éléments d'actif et de passif de BPN, comme des emprunts à des établissements de crédit et des actifs physiques et financiers. Elles comprennent également le droit, pour BIC, de céder des dépôts à des taux supérieurs d’au moins […] points de base au taux de référence pertinent ou de percevoir de l’État la différence de rémunération relative à ces dépôts.
(137)
La dissociation, de BPN, de certains emprunts et passifs (y compris des dépôts) choisis par BIC est directement financée par l’État membre. Tous les éléments cédés de BPN seront transférés à leur valeur comptable aux SPV, qui sont totalement détenus par l’État ou qui, en tout état de cause, relèveront de sa responsabilité financière. Ainsi, l’État supporterait la charge financière de la gestion et de la cession de ces actifs et passifs. L’État membre devrait également financer la différence entre le taux d’intérêt applicable aux dépôts et le seuil de […] points de base au-delà du taux de référence.
(138)
La Commission estime que le transfert d’éléments d'actif et de passif supplémentaires aux SPV avant la vente comporte un avantage pour BPN et pour l’entité combinée, étant donné que la transparence n’a pas été garantie ex ante, que les actifs n’ont pas été évalués à leur prix du marché et que l’État n’a pas été rémunéré dans le cadre de la cession.
(139)
La Commission estime que la cession d’actifs à leur valeur comptable et non au prix du marché confère un avantage économique à BPN et à l’entité combinée par rapport à leurs concurrents. BIC a pu choisir, de façon tout à fait discrétionnaire, les actifs à dissocier en vertu de cette disposition de l’accord-cadre et ces actifs ne seront pas évalués au prix du marché, pas plus que l’État ne sera remboursé dans ce contexte. Au contraire, étant donné que cette option réduit les APR de BPN, elle entraînerait une augmentation du taux de capital de la banque et, par conséquent, de sa capacité à accorder de nouveaux prêts et à déployer des activités sur le marché. Après la vente, cet avantage serait transféré à l’entité combinée.
(140)
La rémunération, par l’État, de la différence entre le taux d’intérêt applicable aux dépôts et le seuil de […] points de base au-delà du taux de référence, supprime un coût que BPN devrait supporter dans des circonstances normales, ce qui lui confère ainsi un avantage.
(141)
Les mesures en cause sont sélectives étant donné qu’elles ne bénéficient qu’à une entité spécifique - BPN -, ainsi qu’à l’activité économique qui se poursuivra après la vente.
(142)
Les mesures entraînent ou sont susceptibles d’entraîner des distorsions de la concurrence, étant donné qu’elles placent BPN et l’entité combinée après la vente à BIC dans une position avantageuse par rapport aux autres banques concurrentes, dans la mesure où elles ne devront pas réduire leurs activités, contrairement aux autres concurrents, et qu’elles permettront à BPN et à l’entité combinée d’accorder un plus grand volume de crédit à l’économie.
(143)
Étant donné la position de BPN dans le secteur financier portugais, le fait que ce secteur financier soit ouvert à une intense concurrence au niveau de l’Union européenne et le fait que BPN soit en concurrence avec un nombre considérable de filiales de banques étrangères au Portugal, la Commission estime que tout avantage provenant de ressources d’État sera susceptible d’affecter les échanges commerciaux à l’intérieur de l’Union européenne et d’occasionner des distorsions de la concurrence, au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité.
(144)
La cession d’éléments d'actif et de passif supplémentaires (y compris des dépôts) du bilan de BPN aux SPV avant la vente constitue une aide d’État.
(145)
BIC a le droit de revendre, dans un délai de […] mois, les prêts non productifs durant au moins […] jours (jusqu’à un maximum de […] % de la valeur nominale du total du portefeuille de prêts choisis par BIC après compensation par les dépôts existants) et pour le montant dépassant le niveau de provisionnement ([…] millions d’EUR).
(146)
Le droit, pour BIC, de retirer du bilan des éléments d'actif et de passif supplémentaires après la vente est directement financé par l’État membre. Tous les éléments retirés de BPN seront cédés à leur valeur comptable aux SPV, qui sont totalement détenus par l’État ou qui, en tout état de cause, relèveront de sa responsabilité financière. Ainsi, l’État membre supporterait la charge financière de la gestion et de la cession de ces éléments d'actif et de passif.
(147)
La Commission estime que la possibilité de dissocier des prêts non productifs après la vente permet à BPN et à l’entité combinée d’étendre leurs activités et d'accorder un plus grand volume de crédit dans un contexte économique où les autres concurrents actifs au Portugal sont contraints de réduire leurs opérations. En effet, si le même niveau de capital était maintenu, le taux de capital de la banque augmenterait du fait de la dissociation des prêts non productifs et de la réduction des APR. Par conséquent, sa capacité à accorder de nouveaux prêts et de déployer des activités sur le marché s’en trouverait renforcée.
(148)
L’entité combinée bénéficiera également d’un avantage par rapport à ses concurrents qui sont confrontés à la dépréciation des actifs de qualité inférieure qu’ils devraient absorber, limitant ainsi le capital disponible pour accorder de nouveaux prêts. Par contre, l’entité combinée n’enregistrerait aucune diminution de sa base de capital du fait de ces dépréciations et de la valeur moindre de son portefeuille d’hypothèques.
(149)
En outre, l’option, pour BIC, de transférer à l’État d’autres prêts non productifs durant une période maximale de […] après la vente pourrait modifier les APR de la banque et entraîner un capital de base de niveau 1 supérieur au niveau de [10-18] % visé dans la proposition de BIC du 20 juillet 2011. La Commission prend note de l’engagement du Portugal dans ce contexte, à savoir que, si BIC ou l’entité combinée choisit de céder de nouveaux prêts à l’État ou à toute autre entité contrôlée par l’État après la vente, elle doit rembourser à l’État le capital associé à ces prêts, à hauteur de [10-18] % des actifs pondérés par le risque des prêts et, en outre, elle ne peut céder de prêts non productifs à l’État et rembourser à l’État le capital associé à ces prêts qu’après avoir épuisé intégralement le provisionnement disponible le jour de la vente sur les comptes de BPN.
(150)
La mesure en cause est sélective étant donné qu’elle ne bénéficie qu’à une entité spécifique - BPN -, ainsi qu’à l’activité économique qui se poursuivra après la vente.
(151)
La mesure entraîne ou est susceptible d’entraîner des distorsions de la concurrence étant donné qu’elle place BPN et l’entité combinée après la vente à BIC dans une position avantageuse par rapport à d’autres banques concurrentes, dès lors que BPN et l’entité combinée ne devront pas réduire leurs activités, contrairement à d’autres concurrents, et pourront ainsi accorder un plus grand volume de crédit à l’économie.
(152)
Étant donné la position de BPN dans le secteur financier portugais, le fait que ce secteur financier soit ouvert à une intense concurrence au niveau de l’Union européenne et le fait que BPN soit en concurrence avec un nombre considérable de filiales de banques étrangères au Portugal, la Commission estime que tout avantage provenant de ressources d’État sera susceptible d’affecter les échanges commerciaux à l’intérieur de l’Union européenne et d’occasionner des distorsions de la concurrence, au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité.
(153)
La mesure pourrait permettre, en l’absence d’un engagement de remboursement du capital associé aux prêts, à BPN et à l’entité combinée de modifier, avec effet rétroactif, les APR de la banque après la vente, ce qui entraînerait une capitalisation proportionnellement plus élevée de la banque. Par conséquent, elle confère un avantage à la banque et entraîne une distorsion de la concurrence par rapport à d’autres intervenants. Cette mesure constitue une aide d’État.
(154)
Le transfert des risques de litige de BPN à l’État constitue un passif qui sera assumé par l’État.
(155)
En assumant un passif de BPN, l’État concède un avantage à cette banque et à l’entité combinée par rapport à d’autres concurrents qui doivent assumer des passifs similaires dans leurs bilans.
(156)
La mesure en cause est sélective étant donné qu’elle ne bénéficie qu’à une entité spécifique (BPN et l’entité combinée après la vente à BIC).
(157)
La mesure confère une aide en termes de capital à BPN et à l’entité combinée, à un moment où le marché n’offre pas d’alternative et où les autres concurrents doivent assumer des passifs similaires dans leurs bilans.
(158)
Étant donné la position de BPN dans le secteur financier portugais, le fait que ce secteur financier soit ouvert à une intense concurrence au niveau de l’Union européenne et le fait que BPN soit en concurrence avec un nombre considérable de filiales de banques étrangères au Portugal, la Commission estime que tout avantage provenant de ressources d’État sera susceptible d’affecter les échanges commerciaux à l’intérieur de l’Union européenne et d’occasionner des distorsions de la concurrence, au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité.
(159)
La mesure correspond à une mesure d’appui en termes de capital et constitue une aide d’État.
(160)
L’octroi, par CGD à l’entité combinée, d’une ligne de trésorerie de [150-350] millions d’EUR après la vente et le maintien, par CGD et en faveur de BPN, d’une ligne de crédit de billets de trésorerie de [150-500] millions d’EUR doivent être considérés comme imputables à l’État, étant donné les circonstances spécifiques dans lesquelles ils ont été réalisés.
(161)
Premièrement, CGD est détenue à 100 % par l’État, qui désigne les membres du conseil d’administration de CGD. Comme indiqué aux points (101) et (24), CGD a été légalement désignée pour gérer BPN et a également obtenu une garantie d’État en vertu de l’article 2, paragraphe 9, de la loi sur la nationalisation, pour ce qui est de toutes les opérations de crédit ou d’apport de liquidités éventuellement effectuées en faveur de BPN dans le contexte de la nationalisation et «en remplacement de l’État». Cette garantie continue de s’appliquer à la ligne de crédit de [150-500] millions d’EUR.
(162)
Deuxièmement, la décision d’octroyer des lignes de trésorerie et de crédit n’a pas été prise par CGD de façon indépendante, mais faisait partie des conditions de vente négociées entre BIC et les autorités portugaises.
(163)
L’octroi, par CGD, à l’entité combinée d’une ligne de trésorerie de [200-400] millions d’EUR après la vente et le maintien, par CGD, d’une ligne de crédit de billets de trésorerie de [150-500] millions d’EUR après la vente sont donc directement imputables à l’État membre.
(164)
Ces mesures permettront à BPN et à l’entité combinée d’avoir un accès facile et peu onéreux aux liquidités.
(165)
S’agissant de la ligne de crédit de [200-400] millions d’EUR, octroyée par CGD à BIC, la Commission souligne qu’elle conférera une marge de sécurité à la situation de financement de l’entité combinée en cas de fuites de dépôts après la vente. CGD n’accorde ce type de ligne de crédit à aucune autre entité. La ligne de crédit constitue dès lors un avantage économique pour l’entité combinée.
(166)
Enfin, le maintien, jusque […], d’une ligne de crédit de [150-500] millions d’EUR pour le programme en cours de billets de trésorerie avec une garantie d’État confère également à BPN et à l’entité combinée un avantage par rapport à leurs concurrents en termes d’accès aux liquidités.
(167)
Les mesures en cause sont sélectives étant donné qu’elles ne bénéficient qu’à une entité spécifique (BPN et l’entité combinée issue de la vente à BIC).
(168)
L’avantage conféré à BPN et à l’entité combinée après la vente entraîne des distorsions de la concurrence, principalement compte tenu du coût élevé des emprunts sur les marchés financiers lié à leur contraction.
(169)
Étant donné la position de BPN dans le secteur financier portugais, le fait que ce secteur financier soit ouvert à une intense concurrence au niveau de l’Union européenne et le fait que BPN soit en concurrence avec un nombre considérable de filiales de banques étrangères au Portugal, la Commission estime que tout avantage provenant de ressources d’État sera susceptible d’affecter les échanges commerciaux à l’intérieur de l’Union européenne et d’occasionner des distorsions de la concurrence, au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité.
(170)
L’octroi, par CGD à l’entité combinée, d’une ligne de trésorerie de [200-400] millions d’EUR après la vente et le maintien, en faveur de BPN, d’une ligne de crédit de billets de trésorerie de [150-500] millions d’EUR constituent des aides d’État.
6.1.1.4 Éventuelle aide à l’acquéreur
(171)
Conformément au point 49 de la communication sur le secteur bancaire, afin de garantir qu'aucune aide ne sera accordée aux acheteurs de l'institution financière vendue par l’État, il est important que certaines conditions de vente soient respectées, notamment: le processus de vente doit être ouvert, transparent, non discriminatoire et inconditionnel; la vente doit se faire aux conditions du marché et l’État doit s'efforcer de fixer le prix de vente le plus élevé possible pour les actifs et le passif en cause.
(172)
En ce qui concerne la première condition, bien que le processus de vente ait été lancé sous la forme d'une procédure d'appel d'offres ouverte et inconditionnelle, la proposition contraignante présentée par BIC n’est pas finalisée pour ce qui est de plusieurs aspects matériels de l'opération envisagée, notamment la taille définitive des actifs et passifs de BPN que BIC prévoyait d’acquérir et le nombre exact de succursales et de salariés qui seraient maintenus. Tous ces aspects ont été abordés dans le cadre de négociations bilatérales ultérieures entre les autorités portugaises et BIC, qui ont débouché sur l’accord-cadre du 9 décembre 2011. L’accord-cadre lui-même n’est pas finalisé en ce qui concerne le périmètre exact de la banque faisant l'objet de l’acquisition. En particulier, il ne détermine pas les actifs et les passifs que BIC acquerra, bien qu’il précise clairement que BPN disposera d’un capital de [200-400] millions d’EUR au moment de la vente. En d’autres termes, ni la proposition de BIC du 20 juillet 2011 ni l’accord-cadre ne précisent clairement ce que BIC est sur le point d’acquérir, mais ils fixent tous deux un prix pour cette acquisition.
(173)
Dans ce contexte, il importe de souligner que l’accord-cadre ne s’écarte pas des conditions de la proposition contraignante de BIC du 20 juillet 2011, qui confère des avantages supplémentaires à BIC e/ou à l’entité combinée. En effet, étant donné le caractère très général de l’offre contraignante de juillet 2011, BIC pourrait facilement obtenir des concessions supplémentaires de la part de l’État, par exemple en réduisant le volume des actifs et des passifs qu’elle acquerra effectivement. Ces concessions supplémentaires entraîneraient un taux de capital de base de niveau 1 plus élevé que celui contenu dans l’offre de BIC de juillet 2011, sans contredire les conditions du processus de vente.
(174)
Par conséquent, la Commission considère comme positif l’engagement du Portugal visant à limiter le niveau de capitalisation de BPN le jour de la vente à [10-18] % du capital de base de niveau 1, comme indiqué dans la proposition de BIC. L’engagement supplémentaire présenté par le Portugal et visant à ce que BIC rembourse le capital associé à d’éventuels prêts non productifs cédés à l’État ou à une entité détenue par l’État après la vente, garantit que le volume du capital de base de niveau 1 n’augmente pas indûment après la vente.
(175)
Comme démontré à la section 6.1.1.3, toutes les mesures liées à la vente à BIC impliquent des ressources d’État.
(176)
Le capital de base de niveau 1 de BPN n’ayant pas été fixé dans la proposition de BIC du 20 juillet 2011 ni dans l’accord-cadre (tous deux n’indiquent que le montant absolu du capital dont BPN devra disposer au moment de la vente, sans tenir compte des APR ni du droit, pour BIC, de choisir des actifs et des passifs à céder aux SPV avant la vente), la Commission fait remarquer qu’il est possible que BPN enregistre un taux de capital de base de niveau 1 supérieur au montant contenu dans la proposition. D’après les informations fournies par les autorités portugaises, un taux de capital de base de niveau 1 de [10-18] % est le niveau implicite de la proposition de BIC du 20 juillet 2011.
(177)
Néanmoins, la Commission souligne que le Portugal s’est engagé à limiter le niveau de capitalisation de BPN au moment de la vente à [10-18] % du capital de base de niveau 1, soit le niveau figurant dans la proposition de BIC. L’État pourra ainsi fixer le prix de vente le plus élevé pour les actifs et les passifs en cause. Cet engagement est nécessaire pour garantir qu’aucun avantage n’est conféré à BIC.
(178)
Par ailleurs, en exerçant son droit de céder à l’État, après la vente, des prêts non productifs supplémentaires, BIC réduirait encore plus le périmètre de la banque, en augmentant le taux de capital de base de niveau 1 de l’entité combinée à un niveau supérieur à celui contenu dans la proposition de BIC du 20 juillet 2011. Cette mesure confère un avantage supplémentaire à BIC. L’engagement supplémentaire fourni par le Portugal concernant le remboursement du capital associé à d’éventuels prêts non productifs cédés à l’État ou à une entité détenue par l’État après la vente garantit que le volume de capital de base de niveau 1 n’enregistrera pas de nouvelle augmentation après la vente. Cet engagement supplémentaire est nécessaire pour garantir qu’aucun avantage n’est conféré à BIC.
(179)
Les mesures en cause sont sélectives, étant donné qu’elles bénéficient à une entité spécifique, à savoir BIC, et, implicitement, aussi à l’entité combinée.
(180)
Étant donné la position de BPN dans le secteur financier portugais, le fait que ce secteur financier soit ouvert à une intense concurrence au niveau de l’Union européenne et le fait que BPN soit en concurrence avec un nombre considérable de filiales de banques étrangères au Portugal, la Commission estime que tout avantage provenant de ressources d’État sera susceptible d’affecter les échanges commerciaux à l’intérieur de l’Union européenne et d’occasionner des distorsions de la concurrence, au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité.
(181)
Compte tenu des engagements pris par le Portugal, la Commission conclut que le résultat final du processus, y compris les éléments convenus avec BIC dans l’accord-cadre, n’aurait pas modifié les résultats de la procédure d'appel d'offres et qu’aucun avantage n’est conféré à BIC via le processus de vente.
6.1.2 Quantification de l’aide
(182)
BPN et l’entité combinée qui poursuivra les activités économiques de BPN bénéficieront des différentes mesures d’aide d’État résumées ci-dessous.
Tableau 1
aides accordées à BPN et à l’entité combinée
Description
Montant en millions d’EUR
a.
Prêts accordés par CGD avant la nationalisation
315
b.
Cession d’actifs aux SPV pour un montant de 3,9 milliards d’EUR avant la procédure d'appel d'offres
entre 1 800 et 4 000
c.
Injection de capital par l’État le 15 février 2012
600
d.
Lignes de trésorerie accordées par CGD à BPN (le 31 décembre 2011)
[150-500]
couvertes par une garantie d’État explicite
[200-400]
e. Lignes de trésorerie demandées par BIC en faveur de l’entité combinée
dont le maintien du programme en cours de billets de trésorerie
400
dont de nouvelles lignes de trésorerie
300
(183)
Premièrement, il convient de souligner que ces mesures d’aide ne doivent pas, dans leur totalité, être considérées comme cumulatives, dès lors que, d’après les autorités portugaises, certaines en remplacent d’autres (par exemple, les prêts initiaux accordés par CGD avant la nationalisation ont été remplacés par les billets de trésorerie émis par BPN après la nationalisation).
(184)
Les mesures b et c impliquent des injections de capital ou équivalent à des injections de capital. Elles s’élèvent à au moins 3 milliards d’EUR, soit près de 50 % du bilan de BPN avant la nationalisation. En outre, le montant total des garanties d’État accordées par le Portugal au programme d’émission de billets de trésorerie en faveur de BPN depuis la nationalisation, s’élève à 5 milliards d’EUR, dont 4,5 milliards d’EUR avaient été utilisés au 31 décembre 2011.
(185)
BIC a en outre le droit de céder des dépôts à des taux supérieurs, d’au moins […] points de base, au taux de référence ou de percevoir de l’État une rémunération pour la différence, à un coût estimé par le Portugal à près de […] EUR. Enfin, la cession à l’État des coûts liés aux risques de litige et à la cession, dans le contexte de la vente, d’éléments d'actif et de passif supplémentaires du bilan de BPN aux SPV, y compris de prêts non productifs, implique des aides d’État que le Portugal estime non quantifiables.
6.2 Compatibilité des différentes mesures d’aide: application de l’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE
(186)
L’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE permet à la Commission de déclarer compatibles avec le marché intérieur «les aides destinées à promouvoir la réalisation d'un projet important d'intérêt européen commun ou à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre».
(187)
La Commission a reconnu que la crise financière mondiale peut provoquer une perturbation grave de l’économie d’un État membre et que les mesures d’aide aux banques pourront contribuer à remédier à cette perturbation. Cette analyse a été confirmée dans la communication sur le secteur bancaire, dans la communication sur la recapitalisation (42), dans la communication concernant les actifs dépréciés (ci-après la «CAD») (43) et dans la communication sur la restructuration (44). La Commission maintient son appréciation selon laquelle des aides d’État peuvent être approuvées conformément à l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité, compte tenu de la réapparition de tensions sur les marchés financiers. La Commission a confirmé cette position en adoptant la communication qui a prolongé, au-delà du 31 décembre 2011, la communication concernant l’application des règles en matière d’aides d’État aux aides accordées aux banques dans le contexte de la crise financière (45).
(188)
Le Portugal, en particulier, a été gravement touché par la crise financière et économique. Ces effets ont été confirmés par le fait que la Commission a approuvé, à plusieurs reprises (46), les mesures adoptées par les autorités portugaises pour combattre la crise financière. En outre, il convient de rappeler que la situation économique et financière difficile a poussé le pays à présenter une demande officielle d’aide internationale le 7 avril 2011, ce qui a conduit à la signature du PA du 17 mai 2011.
(189)
La Commission estime que la faillite non déclarée de BPN aurait d’importantes conséquences pour l’économie portugaise. Les mesures peuvent donc être appréciées à la lumière de l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité.
6.3. Compatibilité au sens de la communication sur la restructuration
(190)
La communication sur la restructuration définit les règles en matière d’aides d’État applicables à la restructuration des banques dans le contexte de la crise actuelle. Conformément à la communication sur la restructuration, pour être compatible avec l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité, la restructuration d’une banque dans le contexte de l’actuelle crise financière doit:
(i)
entraîner le rétablissement de la viabilité de la banque;
(ii)
inclure une contribution propre suffisante du bénéficiaire (répartition des charges);
(iii)
prévoir des mesures suffisantes de limitation des distorsions de la concurrence.
6.3.1 Viabilité
(191)
Les points 9 et 10 de la communication sur la restructuration disposent que l’État membre est tenu de soumettre un plan de restructuration complet et détaillé, qui doit fournir des informations sur le modèle d’entreprise. Le plan doit recenser les causes des difficultés de la banque et les options alternatives au plan de restructuration proposé.
(192)
Le plan de restructuration doit démontrer que la stratégie de la banque se fonde sur une approche cohérente et que la banque recouvrera sa viabilité à long terme sans aide d’État.
(193)
La communication sur la restructuration confirme, au point 17, que la vente de la banque (ou d’une partie de la banque) à un tiers peut contribuer à rétablir sa viabilité à long terme. En l’espèce, la Commission fait observer que les autorités portugaises ont décidé de vendre BPN via une procédure d'appel d'offres. Ainsi, l’activité bancaire sera vendue à BIC, après certains ajustements, et certains actifs choisis seront cédés aux SPV, afin de les liquider au fil du temps. Par conséquent, la Commission doit apprécier si l’activité bancaire de BPN, qui fera partie des activités de l’acquéreur (entité combinée), sera viable.
(194)
Dans sa décision du 24 octobre 2011, la Commission a indiqué qu’elle n’avait pas reçu de plan d’activités démontrant effectivement la viabilité de BPN en tant qu’entité intégrée à BIC et que, par conséquent, elle ne pouvait tirer aucune conclusion à cet égard. Le Portugal a présenté un plan d’activités détaillé de BPN, en tant qu’entité intégrée à l’acquéreur, sous la forme du plan de restructuration de janvier 2012 (ainsi que des informations supplémentaires sur l’activité et la viabilité, fournies le 3 février 2012).
(195)
Conformément au plan de restructuration de 2012, la partie de BPN vendue à BIC a un bilan considérablement inférieur, de près de […] milliards d’EUR, à celui de BPN au moment de la nationalisation.
(196)
Avec les actifs de BIC, la nouvelle entité disposera d'actifs de l’ordre de […] milliards d’EUR.
(197)
Au moment de la vente à BIC, le bilan de BPN inclut uniquement les activités les plus viables et les meilleurs actifs de la banque. En particulier, le portefeuille de prêts cédés à BIC a été assaini et la majeure partie des actifs non liquides ont été cédés aux SPV.
(198)
Le passif de BPN se compose essentiellement de dépôts de détail pour un montant de 1 669 millions d’EUR et de dettes subordonnées se montant à 246 millions d’EUR.
Tableau 2
situation de BPN après la vente et l’injection de capital (Pro forma) (47)
En millions d’EUR
Dépôts, banques centrales et établissements de crédit
[…]
Prêts nets aux clients
[…]
Autres actifs
[…]
TOTAL DE L’ACTIF
[…]
Dépôts
[…]
Autres passifs
[…]
Dette subordonnée
[…]
TOTAL DU PASSIF
[…]
Capital propre
[…]
TOTAL DU PASSIF ET CAPITAL PROPRE
[…]
(199)
Les mesures de restructuration déjà entamées par les administrateurs provisoires seront poursuivies par BIC, et s’attaqueront aux causes spécifiques des problèmes de BPN.
(200)
Comme indiqué au point (24), le conseil d'administration a été entièrement remplacé. Compte tenu des circonstances spécifiques qui ont conduit à la nationalisation de BPN et, en particulier, des nombreuses allégations de fraudes commises par le conseil d'administration précédent, diverses actions en justice (48) ont été introduites par le nouveau conseil d'administration afin de défendre les intérêts de la banque. Les procédures d’évaluation du risque de la banque ont été entièrement reformulées de façon à respecter les meilleures pratiques.
(201)
Les nouveaux administrateurs de BPN se sont centrés sur l’optimisation de la structure des coûts et ont pris différentes initiatives destinées à réduire les coûts de fonctionnement. Les coûts de fonctionnement ont été réduits de près de […] millions d’EUR et les coûts liés au personnel de près de […] millions d’EUR entre décembre 2008 et décembre 2010.
(202)
D’après le plan de restructuration de janvier 2012, la stratégie de BIC consiste à se centrer sur les activités principales de détail et à tirer parti du réseau de BPN pour devenir la banque de référence pour l’aide au commerce et les transactions financières entre le Portugal et l’Angola.
(203)
Le plan se fonde sur des hypothèses macro-économiques sous-jacentes raisonnables, en tenant compte de la situation actuelle des marchés au Portugal, et sur des prévisions économiques tablant sur une poursuite de la récession jusqu’en 2014.
(204)
Les projections financières montrent qu’à la fin de la période de restructuration (31 décembre 2016), l’entité issue de l’opération devra, même dans un scénario de crise, avoir la capacité nécessaire pour couvrir ses coûts et obtenir une rentabilité du capital propre proche de [1-10] %.
(205)
La base de capital initiale prévue se situera bien au-delà des exigences minimales en termes de capital, avec un taux de capital de base de niveau 1 de près de [10-18] %, grâce à l’injection de capital de l’État.
(206)
Après l’importante injection de capital par l’État, il est prévu que les taux de capital projetés pour la banque se maintiennent, durant la période de restructuration et après, au-delà des exigences minimales, protégeant ainsi la solvabilité de la banque. Conformément au plan d’activités fourni par le Portugal et reflété dans le plan de restructuration de janvier 2012, dans un scénario de base, le taux de capital de base de niveau 1 à la fin de la période de restructuration (31 décembre 2016) sera de [8-12] %, soit légèrement au-dessus des exigences minimales réglementaires de 10 % définies par la Banque du Portugal avec effet à compter de décembre 2012 (49) et, dans un scénario de crise, il se situera légèrement en dessous, soit à ([7-11] %), comme indiqué au tableau 1 figurant au point (207).
(207)
Cette évolution serait essentiellement due à la nécessité d’appliquer le plan d’activités défini dans le plan de restructuration de janvier 2012, en octroyant un plus grand volume de crédit à l’économie, ainsi qu’à l’incidence des résultats négatifs des premières années du plan de restructuration. Ces résultats négatifs sont principalement le fait de la structure des coûts de la banque, encore élevés par rapport à son volume d’activités, ainsi qu’au coût de la restructuration que BIC effectuera.
Graphique 1
projections pour l’entité combinée BPN/BIC dans un scénario de base, 2012-2016
[…]
(208)
En ce qui concerne les liquidités, le plan d’activités se concentre essentiellement sur les dépôts, avec une croissance projetée de près de [1-10] % par an. La Commission estime qu’un financement stable de l’entité combinée à l’aide de dépôts constitue une caractéristique importante du plan de restructuration. Compte tenu de la dimension réduite de l’entité combinée et de son potentiel de croissance, les projections relatives à l’évolution des dépôts semblent crédibles.
(209)
En même temps, la Commission considère qu’afin de garantir la viabilité de l’entité combinée, il ne pourra y avoir aucune incitation à remplacer les dépôts par des financements sur les marchés de gros. Dans le même ordre d’idée, il importe que la rémunération de la ligne de trésorerie demandée par BIC pour compenser une éventuelle fuite des dépôts soit au moins portée au taux Euribor + […] points de base. L’engagement soumis par le Portugal dans ce contexte est nécessaire pour garantir la compatibilité de l’aide à la restructuration avec le marché intérieur, compte tenu du fait que […] a un volume considérable de dépôts rémunérés annuellement à un taux supérieur à Euribor+ […] points de base, niveau auquel BIC peut choisir de ne pas maintenir ces dépôts. Si la rémunération de la nouvelle ligne de crédit n’est pas fixée à un niveau qui incite BIC à maintenir le niveau de dépôts conformément à ce qui est prévu dans le plan de restructuration de janvier 2012, BIC pourra être amenée à remplacer les dépôts par un financement moins onéreux auprès de CGD. Cette substitution pourra augmenter la rentabilité à court terme de l’entité combinée, mais, en même temps, elle nuira à ses perspectives de viabilité.
(210)
Force est de souligner dans ce contexte qu’avec l’application du taux Euribor+ […] points de base, la ligne de trésorerie continue d'être accordée à des conditions plus favorables que celles que BIC obtiendrait probablement sur le marché. Bien qu’elle n’ait reçu aucune base de référence comparative par rapport aux transactions similaires effectuées sur le marché, la Commission souligne qu’il serait improbable qu’une ligne de crédit de même durée et de même volume soit disponible sur le marché, même à un taux d’intérêt plus élevé. En outre, la Commission considère comme révélateur le fait que la rémunération des prêts accordés par CGD […] ait été fixée à un taux égal au taux Euribor à […] mois + […] points de base.
(211)
Sur la base de ce qui précède, les doutes de la Commission au sujet de la viabilité de BPN ont été dissipés.
6.3.2 Aide limitée au minimum et répartition des charges
(212)
La communication sur la restructuration indique qu’afin de limiter les aides au minimum, de limiter les distorsions de concurrence et de traiter le problème de l’aléa moral, il convient que le bénéficiaire des aides contribue de façon appropriée aux coûts de restructuration. À cet effet: a) tant les coûts de restructuration que le montant de l’aide doivent être limités; et b) une contribution propre substantielle est nécessaire.
(213)
Les principes relatifs à la contribution propre de la banque bénéficiaire sont exposés à la section 3 de la communication sur la restructuration. Cette communication dispose que: i) les aides à la restructuration doivent être limitées à la couverture des coûts nécessaires au recouvrement de la viabilité; ii) la banque doit contribuer au financement de la restructuration autant que possible au moyen de ressources propres, par exemple via la vente d'actifs; et iii) les coûts liés à la restructuration sont supportés par ceux qui ont investi dans la banque, les pertes étant absorbées par le capital disponible et une rémunération appropriée étant payée pour les interventions publiques. L’objectif de la répartition des charges est double: limiter les distorsions de la concurrence et prévenir l’aléa moral (50).
(214)
Le plan de restructuration doit clairement démontrer que l’aide se limite au minimum nécessaire. Les coûts liés à la restructuration doivent être supportés non seulement par l’État, mais aussi, autant que possible, par ceux qui ont investi dans la banque. En d’autres termes, la banque et ses actionnaires doivent contribuer à la restructuration autant que possible au moyen de ressources propres. Les aides à la restructuration doivent être limitées à la couverture des coûts nécessaires au recouvrement de la viabilité. Cela signifie qu'une entreprise ne doit pas bénéficier de ressources publiques qui pourraient être utilisées pour financer des activités qui sont susceptibles de provoquer des distorsions sur le marché et qui ne sont pas liées au processus de restructuration, telles que les acquisitions (51).
(215)
En ce qui concerne la limitation des aides au minimum, la communication sur la restructuration indique au point 23 que les aides à la restructuration doivent être limitées à la couverture des coûts nécessaires au recouvrement de la viabilité.
(216)
À cet effet, la Commission doit apprécier, premièrement, l’allégation des autorités portugaises selon laquelle les coûts liés à la vente de BPN à BIC sont inférieurs à ceux que le Portugal encourrait si BPN était liquidée et, deuxièmement, si l’aide accordée à la restructuration de BPN se limite au minimum nécessaire.
(217)
Dans sa décision du 24 octobre 2011, la Commission a contesté différents aspects de la comparaison quantitative entre les deux scénarios fournie à l’époque par le Portugal.
(218)
Dans le plan de restructuration de janvier 2012, le Portugal a fourni une comparaison actualisée des deux scénarios et a modifié ses hypothèses initiales afin de répondre aux préoccupations exprimées par la Commission dans sa décision du 24 octobre 2011 concernant les coûts en cas de liquidation en bonne et due forme. En particulier, le Portugal a abordé la question de la réduction (haircut) du capital des prêts et du traitement des porteurs d’obligations subordonnées.
(219)
Le Portugal a notamment fourni des informations supplémentaires et une base de référence comparative alternative pour les hypothèses qu’il avait utilisées concernant la réduction (haircut) de 30-50 % de la valeur comptable, dans le cadre de la vente des prêts. Le Portugal a également fourni les données finales relatives aux prêts, lesquels seront en dernière analyse rachetés par BIC et dont le montant était inconnu au moment de la comparaison initiale du 17 février 2012. Il a aussi supprimé du scénario de liquidation en bonne et due forme les coûts liés au remboursement de certains porteurs d’obligations subordonnées (comme indiqué au point (221)).
(220)
La Commission estime que, compte tenu de la situation économique actuelle et de la baisse substantielle des activités du secteur bancaire, l’application d’une réduction de la valeur nominale (haircut) dans le cadre de la vente du portefeuille de prêts semble justifiée. Par ailleurs, si les prêts devaient être maintenus jusqu’à leur échéance, l’État devrait supporter des coûts de financement et le risque de crédit jusqu’à l’échéance. Par conséquent, la Commission peut accepter l'estimation inférieure de la réduction (haircut) communiquée par le Portugal, soit une réduction (haircut) de [20-50] %.
(221)
S’agissant des porteurs d’obligations subordonnées, la Commission est d’avis que le montant total de 245 millions d’EUR est constitué de différentes émissions. Il est possible […]. Le Portugal a indiqué qu'après une analyse juridique des conditions de chaque émission, […].
(222)
Le tableau 3 présente une vue d’ensemble des prévisions d'entrées/de sorties, sur la base des hypothèses revues mentionnées aux points (219) et (221). Ces estimations tiennent compte uniquement des coûts marginaux associés aux deux scénarios (et non des coûts déjà supportés) et se basent sur les données du bilan de BPN au moment de la vente à BIC (52).
Tableau 3
comparaison entre les scénarios de la vente à BIC et de la liquidation en bonne et due forme (valeurs en millions d’EUR)
Vente à BIC
Liquidation
SORTIES
1
Paiement du financement aux établissements de crédit
[…] (53)
2
Paiement de dépôts de clients
[…]
3
Augmentation de capital
[…]
4
Porteurs d’obligations subordonnées, hormis émission perpétuelle - TBC
[…]
Total des sorties
[…]
[…]
Vente à BIC
Liquidation
ENTRÉES
5
Vente de prêts de clients (2 114 millions d’EUR après réduction (haircut) de 30 %)
[…]
6
Remboursement de dépôts et emprunts à des établissements de crédit
[…] (54)
7
Prix de vente de BPN
[…]
8
Prime de la vente de dépôts - 2 % du solde des dépôts
[…]
Total des entrées
[…]
DIFFÉRENCE ESTIMÉE
[…]
[…]
(223)
Globalement, les options de liquidation en bonne et due forme dans lesquelles l’État payerait tous les dépôts (hormis ceux relatifs aux créanciers subordonnés porteurs d’obligations perpétuelles) et la totalité de l’exposition aux établissements de crédit, seraient plus onéreuses que la vente à BIC.
(224)
La Commission reconnaît l’incertitude associée aux différentes hypothèses, notamment la possibilité de récupérer les crédits cédés à BIC. Il convient aussi de prendre en considération le fait que la liquidation en bonne et due forme peut avoir des répercussions négatives en termes de confiance dans le secteur bancaire dans son ensemble et de la notation de la dette souveraine de l’État membre.
(225)
Sur la base des informations dont elle dispose, la Commission conclut que l’option de la restructuration de la banque, autrement dit la vente à BIC, contribue à limiter au minimum le montant de l’aide.
(226)
BPN a reçu un montant d’aide important avant et après la nationalisation, comme indiqué aux points (182) à (185). L’aide a été indispensable à la survie de la banque durant la période nécessaire à la mise en œuvre de la restructuration choisie, c’est-à-dire la vente de ses composantes viables à BIC et la liquidation, au fil du temps, des actifs toxiques. À la suite du plan de restructuration, BPN disparaîtra en tant que banque indépendante. Les activités de la banque de détail qui seront rachetées par BIC représentent un bilan inférieur à 35 % du bilan de BPN avant la nationalisation. Dans les conditions de marché actuelles, ces mesures (et en particulier la dissociation des actifs ne découlant pas des activités de la banque de détail et leur cession aux SPV) sont étroitement liées à la viabilité de la banque qui reste sur le marché. Les activités non comprises dans la banque de détail ont été cédées aux SPV et seront liquidées au fil du temps. La Commission reconnaît que les importants retards enregistrés dans l’application du plan de restructuration de BPN sont dus aux circonstances exceptionnelles qui ont affecté l’économie portugaise et entraîné la signature du PA du 17 mai 2011.
(227)
Ainsi que la Commission l’a indiqué dans sa décision du 24 octobre 2011, outre les mesures octroyées à BPN avant la vente, BIC exige des mesures supplémentaires mentionnées au point (56).
(228)
Dans sa décision du 24 octobre 2011, la Commission a soulevé la question de savoir si l’injection de capital réclamée par BIC correspondait au montant minimal pour garantir la viabilité. Compte tenu des ajustements du bilan réclamés par BIC dans sa proposition du 20 juillet 2011 et des déclarations financières de BPN de juin 2011, le Portugal a estimé qu’un niveau de capital de [200-400] millions d’EUR représentait un taux de capital de base de niveau 1 de [10-18] %.
(229)
Le Portugal prétend que ce niveau de capital est le résultat de la procédure d'appel d'offres si l’on tient aussi compte du prix que BIC payera à l’État (40 millions d’EUR). Ce montant est justifié par les coûts nécessaires pour recentrer la banque sur ses activités principales et par la nécessité de maintenir une marge de protection suffisante par l’entrée de capital supplémentaire. Le Portugal estime que la marge de protection est appropriée pour maintenir un niveau suffisant de capital propre, en particulier durant les premières années de l’intégration, si l’on tient aussi compte de la réputation négative de BPN et de la situation économique difficile du Portugal.
(230)
Il convient de souligner que, d’après le plan de restructuration de janvier 2012, il est prévu que le taux de capital atteigne [8-12] % à la fin de la quatrième année après la vente et, dans un scénario de crise, qu’il atteigne [7-11] % (légèrement en deçà du minimum réglementaire portugais de 10 %).
(231)
Par conséquent, la Commission conclut que le niveau de capital équivalent à un taux de capital de niveau 1 de [10-18] % est le résultat de la procédure d'appel d'offres et est nécessaire pour garantir la viabilité de la banque, sur la base du plan de restructuration de janvier 2012.
(232)
La Commission considère aussi comme positif le fait que l’accord-cadre comprenne un engagement, de la part de BIC, de ne pas verser de dividendes ni d'avantages équivalents en lien avec BPN aux actionnaires durant une période de cinq ans. L’objectif de cet engagement consiste à garantir que le capital injecté dans BPN ne sorte pas immédiatement de la banque sous la forme de recettes distribuées aux actionnaires.
(233)
Néanmoins, les actifs qui, en dernière analyse, seront effectivement rachetés par BIC présentent des différences par rapport à la proposition de BIC du 20 juillet 2011 et cette banque se réserve le droit de procéder à une nouvelle cession des prêts qui ne seraient pas productifs. Par conséquent, la Commission estime que pour limiter l’aide au minimum, toute réduction des APR résultant de la restitution de prêts à l’État doit s’accompagner d’une réduction correspondante du capital, équivalant à [10-18] % de la réduction des APR. La réduction du capital peut revêtir la forme d’une réduction (haircut) de la valeur comptable des nouveaux prêts rétrocédés à l’État.
(234)
La Commission fait remarquer que BIC a indiqué que l’entité combinée pourrait maintenir un taux de capital de base de niveau 1 de [10-18] % si elle rétrocédait les prêts non productifs, par l'octroi de nouveaux crédits à l’économie. La Commission est d’avis qu’une mesure de cette nature ne limiterait pas l’aide au minimum pour les raisons suivantes: premièrement, le taux de capitaux propres de BIC avant la vente serait inférieur à [10-18] % le jour de la vente. Ainsi, la fusion de BPN au sein de BIC serait à peine réalisée que le niveau de capital de base de niveau 1 de l’entité combinée descendrait immédiatement (comme le reflète le plan de restructuration de janvier 2012). Par conséquent, si l’entité combinée maintenait un taux de capital de base de niveau 1 de [10-18] % après la fusion, sa capitalisation serait supérieure aux prévisions de BIC elle-même. Deuxièmement, le plan de restructuration de 2012 prend déjà en considération l'octroi de nouveaux crédits à l’économie et, à cet effet, le capital de base de niveau 1 de [10-18] % (très élevé) de BPN au moment de la vente est considéré comme suffisant. Il n’est dès lors pas nécessaire de consacrer des capitaux supplémentaires à l’octroi de nouveaux crédits, en sus de ceux prévus dans le plan de restructuration de 2012. Dans ce contexte, la Commission considère comme positif l’engagement du Portugal de faire en sorte que le taux de capital de base de niveau 1 de BPN au moment de la vente à BIC ne puisse dépasser [10-18] % et qu'en cas de cession de prêts non productifs à l’État ou à toute entité contrôlée par l’État après la vente, BIC ou l’entité combinée doive céder à l’État ou à toute entité contrôlée par l’État le capital associé à ces prêts pour un montant correspondant à [10-18] % des actifs pondérés par le risque des prêts.
(235)
Par ailleurs, la communication sur la restructuration rappelle qu’il convient d'interdire les acquisitions afin de limiter l’aide au minimum nécessaire. Le point 23 de la communication sur la restructuration indique expressément qu’«une entreprise ne doit pas bénéficier de ressources publiques qui pourraient être utilisées pour financer des activités qui sont susceptibles de provoquer des distorsions sur le marché et qui ne sont pas liées au processus de restructuration. Ainsi, par exemple, l'acquisition de participations dans d'autres entreprises ou la réalisation de nouveaux investissements ne peuvent être financées au moyen d'aides d'État, à moins qu’un tel financement ne soit essentiel au rétablissement de la viabilité de l'entreprise concernée».
(236)
La Commission fait observer que le plan de restructuration de 2012 indiquait déjà que l’entité combinée serait une entité rentable qui devrait générer une rentabilité des capitaux propres (ci-après «RCP») acceptable, prévoyant même des bénéfices. Ce rétablissement de la viabilité ne dépend pas d’acquisitions. Au contraire, la Commission estime que l’interdiction d’acquisitions garantira que le capital jugé nécessaire pour la restructuration reste dans la banque, contribuant ainsi au rétablissement de sa viabilité. Dans ce contexte, la Commission estime que l’engagement du Portugal d'interdire les acquisitions est indispensable pour garantir la compatibilité de l’aide à la restructuration avec le marché intérieur.
(237)
En ce qui concerne la contribution propre, la communication sur la restructuration dispose que les coûts liés à la restructuration doivent être supportés non seulement par l’État, mais aussi par les anciens investisseurs et actionnaires de la banque. Cette exigence garantit que les banques qui bénéficient d’aides d’urgence assument adéquatement les conséquences de leur comportement antérieur, de même qu’elle garantit la création d’incitations appropriées pour leur comportement futur.
(238)
En l’espèce, la Commission considère qu’il est positif que les actionnaires aient perdu leurs parts dans la banque sans aucune compensation. Ils participent ainsi de manière appropriée à la répartition des charges d’une banque dont la valeur était négative, conformément à l’évaluation de deux entités indépendantes désignées par le Portugal. La Commission estime aussi qu’il est positif que le conseil d’administration de BPN ait été changé et remplacé dans le contexte du processus de nationalisation.
(239)
La Commission souligne toutefois que les porteurs d’obligations subordonnées, qui détiennent un montant de 245 millions d’EUR, resteront au sein de la banque et peuvent continuer à recevoir des coupons.
(240)
Comme indiqué au point 26 de la communication sur la restructuration, les banques «ne devraient toutefois pas utiliser les aides d'État pour rémunérer leurs fonds propres (capital et emprunts subordonnés) lorsque leurs activités ne génèrent pas de bénéfices suffisants».
(241)
En ce qui concerne la période de restructuration de BPN, cette banque ne s'est pas conformée à la politique de la Commission en matière d’instruments hybrides, établie au point 26 de la communication sur la restructuration. La Commission a précisé à cet égard que, dans le cadre d'une restructuration, la compensation discrétionnaire des pertes (par exemple par libération de réserves ou réduction des fonds propres) par les banques bénéficiant d'une aide, dans le but de garantir le paiement de dividendes et de coupons sur les emprunts subordonnés en cours n'est, en principe, pas compatible avec l’objectif d’une répartition des charges. La Commission souligne que le paiement de coupons n’a pas respecté ce principe et devrait être compensé par une restructuration plus profonde (55).
(242)
La Commission est d’avis qu’une restructuration plus profonde de la banque pourra s’avérer suffisante pour compenser l’absence de répartition des charges.
(243)
Néanmoins, dès lors que la banque est sur le point d’être vendue, une interdiction de sauvetage jusqu’au 31 décembre 2016 est nécessaire pour garantir un niveau minimal de répartition des charges par les actionnaires de la banque.
(244)
Dans ce contexte, la Commission prend note de l’engagement pris par le Portugal en vertu duquel, afin de contribuer au processus de restructuration de BPN, BIP, l’entité combinée et le Portugal n’exerceront pas, jusqu’au 31 décembre 2016, de droits d’option en relation avec la dette subordonnée émise par BPN avant la vente.
(245)
La Commission souligne que la rémunération de chacune des mesures d’aide énumérées aux points (182) à (185) et, en particulier, des garanties, de l’injection de capital et de la cession d’actifs aux SPV, n’est pas compatible avec les communications de la Commission en la matière.
(246)
Les garanties d’État ont été rémunérées à 20 points de base, bien en deçà du niveau résultant de l’application des règles de la Commission en matière de rémunération des garanties d’État sur les titres de la dette émis par des institutions financières.
(247)
L’injection de capital dans BPN, pour un montant de 600 millions d’EUR, réalisée en février 2012 ne fait clairement pas l’objet d’une rémunération compatible avec la communication sur la recapitalisation. En effet, les autorités portugaises n’espèrent pas obtenir la moindre rémunération du capital injecté. En réalité, le capital a été injecté dans le but de permettre la vente de la banque à un prix négatif.
(248)
En ce qui concerne la cession d’actifs aux SPV à leur valeur comptable, bien que la Commission reconnaisse, d’un point de vue théorique, que la cession d’actifs aux trois SPV a pour objectif de protéger la viabilité de BPN et de permettre sa vente, cette cession à la valeur comptable implique une aide qui n’est pas compatible avec les principales exigences de la communication concernant les actifs dépréciés (ci-après la «CAD»). En particulier, la cession est effectuée à la valeur comptable, bien au-dessus de la véritable valeur économique, aucune rémunération de l’État n’étant prévue. La CAD reconnaît qu’une restructuration profonde devra compenser les éventuels écarts par rapport aux principaux critères définis dans la communication, y compris ceux relatifs au prix. Le fait qu’une profonde restructuration de BPN soit prévue constitue un élément susceptible de permettre à la Commission de considérer la mesure comme compatible avec la CAD. Par conséquent, la cession d’actifs aux SPV pourrait être appréciée avec les autres mesures en faveur de BPN dans le contexte d’une vaste restructuration.
(249)
Le point 25 de la communication sur la restructuration dispose que toute dérogation ex ante à une répartition des charges adéquate éventuellement accordée, à titre exceptionnel, durant la phase de sauvetage pour des raisons de stabilité financière, doit être compensée par l'apport d'une nouvelle contribution à un stade ultérieur de la restructuration, par exemple au moyen de clauses de récupération et/ou d'une restructuration de plus grande ampleur, comprenant des mesures supplémentaires visant à limiter les distorsions de concurrence.
(250)
La Commission estime que la restructuration de BPN est assez profonde. Premièrement, la Commission souligne que la banque est de petite taille. À la suite du plan de restructuration, BPN disparaîtra en tant que banque indépendante. Les activités de banque de détail qui seront rachetées par BIC représentent un bilan inférieur à 35 % du bilan de BPN avant la nationalisation. Les activités ne relevant pas de la banque de détail ont été définitivement abandonnées.
(251)
Par conséquent, la Commission peut conclure que la répartition des charges est suffisante, compte tenu de la profonde restructuration de BPN.
6.3.3 Mesures de limitation des distorsions de la concurrence
(252)
Pour ce qui est des mesures de limitation des distorsions de la concurrence, la communication sur la restructuration dispose que la nature et la forme de ces mesures dépendront du montant de l'aide et des conditions et circonstances dans lesquelles elle a été accordée, et des caractéristiques du ou des marchés sur lesquels la banque bénéficiaire exercera des activités.
(253)
Bien que le montant de l’aide reçue par BPN soit important, il convient de tenir compte de la taille réduite de la banque. Comme indiqué au point 32 de la communication sur la restructuration, la Commission analysera les effets probables de l'aide sur les marchés où la banque bénéficiaire exercera des activités à l'issue de la restructuration et elle examinera avant tout la dimension et l'importance relative de la banque sur son ou ses marchés une fois sa viabilité rétablie.
(254)
Dans ce contexte, la Commission souligne que l’entité économique antérieure à l’intervention de l’État (56), constituée par BPN, cessera d’exister. Elle a fait l’objet d’une nationalisation et d’une restructuration profonde et exhaustive. À la suite de ces opérations, la banque qui concourra sur le marché aura une dimension bien plus réduite.
(255)
Fin 2008, BPN était le septième plus grand établissement financier au Portugal, en termes de taille du bilan. Depuis sa nationalisation, la dimension de la banque a été réduite, notamment après la sortie de dépôts. Elle occupe la 12e position depuis mi-2011, avec une part de marché inférieure à 1 %, tant en termes de dépôts que de crédits. Les dépôts et les crédits ont été réduits de près de moitié entre 2008 et 2011.
(256)
Dans ses observations sur la décision du 24 octobre 2011, le Portugal a affirmé, premièrement, qu’avant sa nationalisation, BPN avait une part de marché de près de [1-2] %. Deuxièmement, il a indiqué qu’après la nationalisation, BPN avait subi une importante restructuration et que sa taille continuait de se réduire. Troisièmement, même après l’intégration avec BIC, la nouvelle entité combinée aura une part de marché inférieure à [ 1] % au Portugal, étant donné que la part de marché de BPN se situe actuellement à environ [ 1] %, en termes de prêts aux clients et de dépôts, et que les parts de marchés de BIC se montent à quelque [ 1] % pour ce qui est des prêts et environ [ 1] % pour les dépôts.
(257)
La Commission souligne également que la vente des activités de la banque par une procédure d'appel d'offres a donné aux concurrents la possibilité d’acheter la marque et les activités de BPN, limitant ainsi les distorsions de la concurrence.
(258)
La Commission a aussi un avis favorable en ce qui concerne la politique de dividendes décrite au point (56) (xiii).
(259)
En outre, le point 44 de la communication sur la restructuration mentionne également que les banques ne peuvent pas utiliser le soutien public dont elles bénéficient comme un avantage concurrentiel lorsqu'elles commercialisent leurs offres financières. La Commission juge positif l’engagement pris par le Portugal en vertu duquel BIC ne peut pas faire référence à l’utilisation d’aides d’État dans ses campagnes de marketing ni dans ses communications aux investisseurs.
(260)
Dans sa décision du 24 octobre 2011, la Commission a exprimé des doutes quant au caractère suffisant des mesures, compte tenu du montant important de l’aide et du fait que BPN a bénéficié de mesures de recapitalisation, de garanties et de mesures d’aide aux actifs dépréciés qui ne sont pas rémunérées conformément aux exigences des communications applicables.
(261)
La Commission a notamment constaté que la banque allait opérer sur le marché avec un taux de capital de base de niveau 1 de près de [10-18] %, ce qui est bien supérieur au niveau minimal de 9 % exigé fin 2011 et de 10 % exigé fin 2012.
(262)
En outre, BIC a demandé à bénéficier du droit de revendre, dans un délai de […] mois, les prêts non productifs durant au moins […] jours (jusqu’à […] % de la valeur nominale totale du portefeuille de prêts). Elle a également réclamé le maintien de l’aide en matière de liquidités de CGD de deux manières. D’abord, le maintien, durant trois ans, de la ligne de crédit du programme de billets de trésorerie, pour un montant maximal de [150-500] millions d’EUR, avec une garantie d’État et un engagement, de la part de CGD, de maintenir les conditions de cette ligne de crédit jusqu’à […]. Ensuite, une deuxième ligne de crédit à octroyer par CGD, pour un montant maximal de [150-350] millions d’EUR, visant à compenser la diminution des dépôts en-deçà d’un seuil de 1,8 milliard d’EUR, avec une rémunération au taux Euribor + […] points de base.
(263)
Il faut veiller à ce que l’aide d’État ne soit pas utilisée par l’entité combinée pour augmenter ses activités au détriment des concurrents et à ce que les distorsions de la concurrence occasionnées par l’aide soient correctement prises en compte.
(264)
Eu égard à la situation tendue sur le marché et aux nouvelles mesures d'austérité que le Portugal a imposées au secteur bancaire à la suite des événements ayant abouti à la signature du PA, la Commission estime que ces lignes de trésorerie affecteraient sensiblement les possibilités pour l'entité combinée, après la restructuration, de rivaliser sur le marché avec d’autres intervenants n’ayant pas reçu d’aides d’État.
(265)
Par conséquent, l’aide d’État ne peut être déclarée compatible que moyennant l’adoption de mesures suffisantes pour garantir que l’aide d’État n’est pas utilisée au détriment des concurrents, dont certains n’ont pas bénéficié d’une aide publique similaire. Il conviendra aussi de maintenir une situation de concurrence équitable entre les banques bénéficiaires d’aides publiques et les autres banques. L’aide d’État ne doit pas restreindre les incitations, pour les banques n’ayant pas bénéficié d’aides, à la concurrence, à l'investissement et à l'innovation, ni créer des barrières à l’entrée susceptibles d’affecter l’activité transfrontière.
(266)
Il faut veiller à ce que l’entité combinée ne bénéficie pas d’un avantage concurrentiel résultant de la cession à l’État du risque lié aux liquidités et de la dotation en capital.
(267)
Premièrement, la Commission est d’avis qu’afin de limiter les distorsions de la concurrence résultant du fait que le niveau de capital de la banque sera supérieur aux exigences minimales (voir le point (261)), toute réduction des APR découlant de la restitution de prêts à l’État devra s’accompagner d’une réduction de capital correspondante. L’engagement pris par l’État concernant le niveau maximal de capital de BPN est donc nécessaire pour garantir la compatibilité de l’aide à la restructuration avec le marché intérieur.
(268)
Deuxièmement, la Commission considère que la durée de la ligne de crédit de [150-500] millions d’EUR associée au programme de billets de trésorerie de BPN doit être limitée à une période de […] trois ans. En outre, la rémunération relative à la deuxième ligne de trésorerie devrait être plus proche des conditions du marché et se voir appliquer un taux Euribor + […] points de base. Parallèlement, le Portugal doit demander l’approbation préalable de la Commission avant d’accorder d’éventuelles lignes de crédit ou garanties par CGD ou par l’État jusqu’au 31 décembre 2016, de manière à garantir que ces limitations ne soient pas contournées. Dans ce contexte, la Commission juge positifs les engagements du Portugal en ce qui concerne les lignes de trésorerie, qui sont nécessaires pour garantir la compatibilité de l’aide à la restructuration avec le marché intérieur.
(269)
Troisièmement, la communication sur la restructuration établit une relation entre l’interdiction d’acquisition et les distorsions de la concurrence. Aux points 39 et 40, cette communication explique que «les aides d'État ne peuvent pas être utilisées au détriment de concurrents qui ne bénéficient pas d'un appui similaire des pouvoirs publics» et que «les banques ne devraient pas utiliser les aides d’État pour acquérir des entreprises concurrentes». La Commission juge positif l’engagement du Portugal mentionné au point (236) qui vise à appliquer une interdiction d’acquisitions jusqu’au 31 décembre 2016.
(270)
Enfin, le droit, pour BIC, de céder à nouveau à l’État d’autres prêts non productifs devra prendre fin le […] et non […] mois après la vente. La Commission estime que BIC a eu la possibilité d’analyser les prêts de BPN depuis le lancement de la procédure d'appel d'offres et, en particulier, depuis la signature de l’accord-cadre du 9 décembre 2011. Par ailleurs, le portefeuille de prêts a déjà été assaini à deux reprises: avec la cession des prêts moins productifs aux SPV en décembre 2010 et, plus tard, lorsque BIC, en tant qu’acquéreur, a réclamé le droit de céder à nouveau à l’État les montants supplémentaires de prêts afin d’atteindre un taux prêts/dépôts de [110-150] %.
(271)
La Commission fait remarquer que toute autre possibilité de rétrocéder des prêts confère à BIC une protection contre le risque d’aggravation de la situation économique. Une éventuelle situation de prêts «non productifs» refléterait, selon toute probabilité, l’aggravation de la situation économique, affectant ainsi tout le secteur bancaire. Le droit, pour BIC, de céder à nouveau à l’État d’autres prêts non productifs entraîne des distorsions de la concurrence, puisqu’aucune autre banque ne jouira de cette possibilité. Le délai permettant la cession de prêts devrait donc être ramené au […] au maximum. Dans ce contexte, la Commission juge positif l’engagement pris par le Portugal concernant le respect du délai du […].
6.3.4 Conclusion
(272)
Si tous les engagements décrits à la section 5.2 sont correctement respectés, le plan de restructuration de janvier 2012 fournit des éléments de preuve suffisants montrant que la viabilité à long terme de l’entité combinée est rétablie, qu’une répartition suffisante des charges est garantie et que des mesures appropriées sont prises pour limiter les distorsions indues de la concurrence. Par conséquent, la Commission déclare que le plan de restructuration de janvier 2012 est compatible avec la communication sur la restructuration.
6.3.5 Suivi
(273)
Le point 46 de la communication sur la restructuration indique qu’afin de vérifier si le plan de restructuration est correctement exécuté, les États membres doivent présenter périodiquement des rapports détaillés. Par conséquent, le Portugal est tenu d'envoyer, à compter de la date de la présente décision, ces rapports semestriels à la Commission.
7. Conclusion
(274)
La Commission regrette que le Portugal ait accordé illégalement l’aide d’État décrite à la section 6.1.2 «Quantification de l’aide d’État», en violation de l’article 108, paragraphe 3, du traité. Néanmoins, cette aide, ainsi que d’autres mesures d’aide examinées dans la présente décision, peut être déclarée compatible si les engagements décrits à la section 5.2 sont respectés,
A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
1. Les mesures suivantes accordées par le Portugal constituent des aides d’État:
i.
les prêts accordés par CGD avant la nationalisation;
ii.
les prêts et les lignes de trésorerie accordés par CGD à BPN après la nationalisation et avant la vente, accompagnés ou non d’une garantie expresse de l’État;
iii.
la cession d’actifs de BPN aux SPV, à leur valeur comptable, avant et après la vente;
iv.
l’injection de capital par l’État le 15 février 2012;
v.
les lignes de trésorerie à accorder par CGD et qui ont été réclamées par BIC en faveur de l’entité combinée;
vi.
le droit, pour BIC, de céder à l’État des dépôts à un taux supérieur d’au moins […] points de base au taux de référence ou de recevoir de l’État une rémunération pour la différence; et
vii.
la cession à l’État des coûts liés aux risques de litige.
2. Les mesures d’aide visées au paragraphe 1 sont compatibles avec le marché intérieur à la lumière des engagements présentés à la section 5.2.
Article 2
Le Portugal doit informer la Commission, dans un délai de deux mois à compter de la notification de la présente décision, des mesures qu’il aura prises en vue de se conformer à la présente décision. En outre, le Portugal doit envoyer, dans un délai de six mois à compter de la présente décision, des rapports détaillés sur les mesures prises en vue de se conformer à la présente décision.
Article 3
La République portugaise est destinataire de la présente décision.
Fait à Bruxelles, le 27 mars 2012.