PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 436/2011
ze dne 5. května 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 690/2008, kterým se uznávají chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohrožení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 2 odst. 1 písm. h) uvedené směrnice,
s ohledem na žádosti České republiky, Řecka, Francie a Itálie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě nařízení Komise (ES) č. 690/2008 (2) byly některé členské státy nebo některé oblasti v členských státech uznány za chráněné zóny ohledně určitých škodlivých organismů. V některých případech bylo uznání uděleno na omezenou dobu, aby mohl dotčený členský stát poskytnout úplné údaje nezbytné k tomu, aby se prokázalo, že se dané škodlivé organismy v dotčeném členském státě nebo v dotčené oblasti nevyskytují, nebo aby mohl dotčený členský stát dokončit úsilí o eradikaci takových organismů.
(2)
Celé území Řecka bylo do 31. března 2011 uznáno za chráněnou zónu ohledně Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer a Ips duplicatus Sahlberg.
(3)
V roce 2010 Řecko provedlo průzkumy a jejich výsledky oznámilo Komisi v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. h) třetím a pátým pododstavcem směrnice 2000/29/ES. Návštěva Řecka odborníky Komise v období od 24. do 31. ledna 2011 potvrdila, že uvedený členský stát nadále dosahuje značného pokroku co do organizace a provádění zmíněných průzkumů a oznamování jejich výsledků. Řecko bude nicméně muset prokázat, že dosažený pokrok je udržitelný.
(4)
Výsledky průzkumů provedených v Řecku v roce 2010 ukazují, že byl pouze jedenkrát zjištěn Ips cembrae Heer a nebyl zjištěn výskyt ostatních pěti dotčených organismů. Vzhledem k těmto výsledkům a k závěrům návštěvy Řecka odborníky Komise je vhodné Řecko na další tři roky uznat za chráněnou zónu ohledně uvedených organismů, aby mu byl poskytnut potřebný čas ke shromáždění a předložení údajů potvrzujících, že se uvedené organismy, s výjimkou Ips cembrae Heer, na jeho území nevyskytují, a v případě Ips cembrae Heer čas na dokončení úsilí o jeho eradikaci a ke shromáždění a předložení údajů potvrzujících, že se tento organismus na jeho území již nevyskytuje.
(5)
Celé území Řecka bylo uznáno za chráněnou zónu ohledně Citrus tristeza virus (evropské kmeny). Ve své výroční zprávě za rok 2010 o provedeném úředním průzkumu ohledně přítomnosti uvedeného škodlivého organismu Řecko oznámilo, že pozitivní výsledek testů na přítomnost uvedeného škodlivého organismu byl zjištěn u 104 stromů v prefektuře Argolida. Pozorování provedená odborníky Komise během jejich návštěvy v Řecku od 24. do 31. ledna 2011 potvrdila, že se Citrus tristeza virus (evropské kmeny) v uvedené prefektuře vyskytuje přinejmenším tři poslední roky navzdory eradikačním opatřením, která přijaly řecké orgány a která se ukázala jako neúčinná. Citrus tristeza virus (evropské kmeny) je tudíž nutno považovat v prefektuře Argolida za usídlený. Uvedená prefektura by proto neměla být nadále uznána za chráněnou zónu ohledně uvedeného škodlivého organismu.
(6)
Celé území Španělska bylo uznáno za chráněnou zónu ohledně Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.. Španělsko předložilo údaje prokazující, že Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. je v současné době usídlen v autonomní oblasti Castilla y León. Opatření uplatňovaná po dobu dvou po sobě následujících let, 2009 a 2010, za účelem eradikace uvedeného škodlivého organismu se ukázala jako neúčinná. Autonomní oblast Castilla y León by proto neměla být nadále uznána za chráněnou zónu ohledně uvedeného škodlivého organismu.
(7)
Celé území České republiky, některé regiony ve Francii (Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko) a jeden region v Itálii (Basilicata) byly uznány za chráněné zóny ohledně Grapevine flavescence dorée MLO do 31. března 2011. Údaje poskytnuté Českou republikou, Francií a Itálií od udělení zmíněného uznání dokazují, že uvedený škodlivý organismus se v dotčených chráněných zónách nevyskytuje. Celé území České republiky, regiony Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko ve Francii a region Basilicata v Itálii by tudíž měly být nadále uznány za chráněné zóny ohledně uvedeného organismu.
(8)
Itálie požádala o uznání regionu Sardinie za chráněnou zónu ohledně škodlivého organismu Grapevine flavescence dorée MLO. Na základě průzkumů provedených v letech 2004-2010 Itálie předložila důkazy, že se dotčený škodlivý organismus v regionu Sardinie nevyskytuje, přestože jsou v tomto regionu příznivé podmínky pro jeho usídlení. Bude nicméně nutné provést další průzkumy. Tyto průzkumy by měly být sledovány odborným dohledem Komise. Sardinie by proto měla být uznána za chráněnou zónu ohledně Grapevine flavescence dorée MLO pouze na období tří let.
(9)
Nařízení (ES) č. 690/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
U některých uvedených chráněných zón platnost uznání skončí 31. března 2011. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. dubna 2011, aby se umožnilo nepřerušené trvání uznání pro všechny chráněné zóny.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 690/2008 se mění takto:
1)
Ve druhém sloupci bodů 4, 5 a 7 až 10 písmene a) po slově „Řecko“ se slova „(do 31. března 2011)“ nahrazují slovy „(do 31. března 2014)“.
2)
Ve druhém sloupci bodu 2 písmene b) se za slovo „Španělsko“ vkládají slova „(s výjimkou autonomní oblasti Castilla y León)“.
3)
Písmeno d) se mění takto:
a)
Ve druhém sloupci bodu 3 se za slovo „Řecko“ vkládají slova „(s výjimkou prefektury Argolida)“.
b)
Bod 4 se nahrazuje tímto:
„4.
Grapevine flavescence dorée MLO
Česká republika, Francie (Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko), Itálie ((Basilicata) a (Sardinie, do 31. března 2014))“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. května 2011.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 436/2011 DE LA COMMISSION
du 5 mai 2011
modifiant le règlement (CE) no 690/2008 reconnaissant des zones protégées, exposées à des dangers phytosanitaires particuliers, dans la Communauté
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu la directive 2000/29/CE du Conseil du 8 mai 2000 concernant les mesures de protection contre l’introduction dans la Communauté d’organismes nuisibles aux végétaux ou aux produits végétaux et contre leur propagation à l’intérieur de la Communauté (1), et notamment son article 2, paragraphe 1, point h),
vu les demandes formulées par la République tchèque, la Grèce, la France et l’Italie,
considérant ce qui suit:
(1)
Par le règlement (CE) no 690/2008 de la Commission (2), certains États membres ou certaines régions d’États membres ont été reconnus comme zones protégées en ce qui concerne certains organismes nuisibles. Dans certains cas, la reconnaissance en tant que zone protégée a été accordée pour une durée limitée afin de permettre à l’État membre concerné de fournir toutes les informations attestant l’absence des organismes nuisibles en cause dans l’État membre ou la région en question ou de mener à bien les mesures prises en vue de leur éradication.
(2)
L’ensemble du territoire de la Grèce a été reconnu comme zone protégée jusqu’au 31 mars 2011 en ce qui concerne Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer et Ips duplicatus Sahlberg.
(3)
En 2010, la Grèce a effectué des enquêtes et en a notifié les résultats à la Commission conformément à l’article 2, paragraphe 1, point h), troisième et cinquième alinéas, de la directive 2000/29/CE. Une visite effectuée en Grèce du 24 au 31 janvier 2011 par des experts de la Commission a confirmé que cet État membre continuait à accomplir d’importants progrès pour ce qui est de l’organisation et de la réalisation de ces enquêtes ainsi que de la notification de leurs résultats. Il est néanmoins nécessaire que la Grèce démontre que les progrès qu’elle a accomplis sont durables.
(4)
D’après les enquêtes réalisées en Grèce en 2010, seule la présence de Ips cembrae Heer a été découverte, pas celle des cinq autres organismes en cause. Compte tenu de ces résultats et des conclusions des experts de la Commission qui se sont rendus en Grèce, il convient de continuer à reconnaître la Grèce comme une zone protégée, s’agissant desdits organismes, durant trois années supplémentaires, afin de donner à la Grèce le temps nécessaire pour réunir et communiquer les informations confirmant que ces organismes, à l’exception de Ips cembrae Heer, ne sont pas présents sur le territoire et, en ce qui concerne Ips cembrae Heer, pour mener à bien les mesures prises en vue de son éradication et pour réunir et communiquer les informations confirmant que cet organisme n’est plus présent sur son territoire.
(5)
L’intégralité du territoire de la Grèce a été reconnue comme zone protégée en ce qui concerne les souches européennes du virus de la tristeza des agrumes. Dans son rapport annuel de 2010 sur l’enquête officielle réalisée concernant la présence de cet organisme nuisible, la Grèce a fait état de 104 arbres testés positifs dans le nome d’Argolide. Les observations formulées par les experts de la Commission au cours de leur visite en Grèce du 24 au 31 janvier 2011 ont confirmé que cela faisait au moins trois ans que les souches européennes du virus de la tristeza des agrumes étaient présentes dans ce nome malgré les mesures d’éradication des autorités grecques, qui se sont avérées inefficaces. Par conséquent, la présence de souches européennes du virus de la tristeza des agrumes doit être considérée comme établie dans le nome d’Argolide. Celui-ci ne doit donc plus être reconnu comme zone protégée en ce qui concerne cet organisme nuisible.
(6)
L’intégralité du territoire de l’Espagne a été reconnue comme zone protégée en ce qui concerne Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. L’Espagne a fourni des informations montrant que la présence d’Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. était désormais établie dans la communauté autonome de Castilla y León. Les mesures prises pendant deux années consécutives (2009 et 2010) en vue d’éradiquer cet organisme nuisible se sont avérées inefficaces. Castilla y León ne doit donc plus être reconnue comme zone protégée en ce qui concerne cet organisme nuisible.
(7)
L’intégralité du territoire de la République tchèque, certaines régions de France (Alsace, Champagne-Ardenne et Lorraine) et une région d’Italie (Basilicate) ont été reconnues comme zones protégées jusqu’au 31 mars 2011 en ce qui concerne le MLO de la flavescence dorée de la vigne. Les informations fournies par la République tchèque, la France et l’Italie depuis l’octroi de cette reconnaissance ont démontré que cet organisme nuisible n’est pas présent dans les zones protégées concernées. Par conséquent, l’intégralité du territoire de la République tchèque, les régions d’Alsace, de Champagne-Ardenne et de Lorraine en France et la région de Basilicate en Italie doivent continuer à être reconnues comme zones protégées en ce qui concerne cet organisme.
(8)
L’Italie a demandé que la région de Sardaigne soit reconnue comme zone protégée en ce qui concerne l’organisme nuisible appelé MLO de la flavescence dorée de la vigne. Sur la base des enquêtes réalisées en 2004-2010, l’Italie a démontré que l’organisme nuisible en cause n’était pas présent dans la région de la Sardaigne, bien que les conditions y soient favorables à son établissement. Il est toutefois nécessaire de réaliser des enquêtes supplémentaires. Ces enquêtes doivent être supervisées par des experts placés sous l’autorité de la Commission. La Sardaigne doit donc être reconnue comme zone protégée en ce qui concerne le MLO de la flavescence dorée de la vigne pour une période de trois ans uniquement.
(9)
Il convient dès lors de modifier le règlement (CE) no 690/2008 en conséquence.
(10)
La reconnaissance actuelle de certaines de ces régions protégées expire le 31 mars 2011. Dès lors, le présent règlement doit s’appliquer à compter du 1er avril 2011, de façon à permettre une reconnaissance ininterrompue de toutes les zones protégées.
(11)
Les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l’avis du comité phytosanitaire permanent,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
L’annexe I du règlement (CE) no 690/2008 est modifiée comme suit:
1)
Sous la rubrique a), aux points 4, 5 et 7 à 10, dans la deuxième colonne, après le mot «Grèce», la mention «(jusqu’au 31 mars 2011)» est remplacée par la mention «(jusqu’au 31 mars 2014)».
2)
Sous la rubrique b), au point 2, dans la deuxième colonne, après le mot «Espagne», la mention «(à l’exception de la communauté autonome de Castilla y León)» est ajoutée.
3)
La rubrique d) est modifiée comme suit:
a)
au point 3, deuxième colonne, après le mot «Grèce», la mention «(à l’exception du nome d’Argolide)» est ajoutée;
b)
le point 4 est remplacé par le texte suivant:
«4.
MLO de la flavescence dorée de la vigne
République tchèque, France (Alsace, Champagne-Ardenne et Lorraine), Italie [(Basilicate) et (Sardaigne, jusqu’au 31 mars 2014)]»
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Il s’applique à compter du 1er avril 2011.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 5 mai 2011.