NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
RÈGLEMENT (UE) No 821/2011 DE LA COMMISSION
du 16 août 2011
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations d’acétate de vinyle originaire des États-Unis d’Amérique
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne (ci-après «l’Union»),
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Ouverture
(1)
Le 4 décembre 2010, la Commission a, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2), annoncé l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations, dans l’Union, d’acétate de vinyle originaire des États-Unis d’Amérique (ci-après les «États-Unis» ou le «pays concerné»).
(2)
La procédure a été ouverte à la suite du dépôt d’une plainte, le 22 octobre 2010, par Ineos Oxide Ltd (ci-après «le plaignant»), qui représente une proportion majeure, en l’occurrence plus de 25 %, de la production totale d’acétate de vinyle réalisée par l’industrie de l’Union. La plainte contenait des éléments attestant à première vue l’existence du dumping dont ferait l’objet ledit produit et du préjudice important en résultant, éléments qui ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure antidumping.
2. Parties concernées par la procédure
(3)
Les services de la Commission ont officiellement informé de l’ouverture de la procédure le plaignant, les autres producteurs connus dans l’Union, les producteurs-exportateurs du pays concerné, les importateurs, les négociants, les utilisateurs, les fournisseurs et les associations notoirement concernés, ainsi que les représentants des États-Unis. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(4)
Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(5)
La Commission a envoyé un questionnaire aux quatre producteurs-exportateurs connus dans le pays concerné. Trois d’entre eux y ont répondu. Le quatrième producteur-exportateur a refusé de coopérer à l’enquête et a par conséquent été informé qu’il serait considéré comme une société n’ayant pas coopéré à l’enquête conformément à l’article 18 du règlement de base.
(6)
La Commission a également envoyé des questionnaires au plaignant ainsi qu’à l’autre producteur de l’Union cité dans la plainte.
(7)
Compte tenu du nombre apparemment élevé d’importateurs indépendants potentiellement concernés par l’enquête, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage, conformément à l’article 17 du règlement de base. Afin de permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les importateurs indépendants ont été invités à se faire connaître auprès de la Commission et à fournir les informations demandées dans l’avis d’ouverture. Deux importateurs seulement s’étant manifestés dans le délai fixé par l’avis d’ouverture, il a été décidé qu’il ne serait pas nécessaire de recourir à l’échantillonnage. Deux importateurs de l’Union ont dûment répondu au questionnaire et une visite de vérification a été effectuée dans les locaux de l’un d’entre eux.
(8)
Par ailleurs, un certain nombre d’acteurs concernés se sont fait connaître en tant qu’utilisateurs. Un questionnaire spécialement établi à l’intention de ceux-ci leur a été envoyé. Douze sociétés y ont répondu et des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux de deux d’entre elles.
(9)
Les services de la Commission ont recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination, à titre provisoire, du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de l’Union et ont effectué des visites de vérification dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
Producteurs établis dans l’Union
Ineos Oxide Ltd, Royaume-Uni,
Wacker Chemie AG, Allemagne.
b)
Producteurs-exportateurs du pays concerné
Celanese Ltd,
The Dow Chemical Company,
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC.
c)
Sociétés indépendantes dans le pays concerné
Terminal, États-Unis [le nom et le lieu d’implantation exacts sont confidentiels].
d)
Sociétés liées et sociétés indépendantes dans l’Union
Celanese Chemicals Europe GmbH, Allemagne,
Lyondell Chemie Nederland B.V., Pays-Bas,
Terminal, Union [le nom et le lieu d’implantation exacts sont confidentiels].
e)
Sociétés liées qui ne sont établies ni dans l’Union ni aux États-Unis
Dow Europe GmbH, Suisse.
f)
Importateurs
Gantrade Ltd, Royaume-Uni.
g)
Utilisateurs
Vinavil, Mapei, Italie,
Synthomer, Royaume-Uni.
3. Période d’enquête
(10)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er octobre 2009 et le 30 septembre 2010 (ci-après la «période d’enquête»). L’examen des évolutions utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2007 à la fin de la période d’enquête (ci-après la «période considérée»).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(11)
Le produit concerné est l’acétate de vinyle originaire des États-Unis, qui relève actuellement du code NC 2915 32 00.
(12)
L’acétate de vinyle (ci-après le «produit concerné») est un produit chimique de base dérivé de l’acide acétique.
(13)
L’acétate de vinyle est utilisé dans de nombreuses applications différentes. Il sert principalement à la fabrication de deux produits en aval, à savoir l’acétate polyvinylique et l’alcool polyvinylique. Ces deux produits en aval sont des polymères importants pour différentes industries. Les polymères de l’acétate de vinyle sont communément employés dans la fabrication de peintures, de colles, de revêtements et d’agents de finition pour textiles.
(14)
L’enquête a montré qu’il n’existait qu’un seul type du produit concerné.
2. Produit similaire
(15)
Il est ressorti de l’enquête que l’acétate de vinyle produit et commercialisé dans l’Union par l’industrie de l’Union et celui produit dans le pays concerné et exporté à destination de l’Union présentent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques de base et sont destinés aux mêmes usages. En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme étant similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. DUMPING
1. Valeur normale
(16)
Afin d’établir la valeur normale, il a dans un premier temps été déterminé si, pour chaque producteur-exportateur du pays concerné, ses ventes intérieures du produit similaire à des clients indépendants étaient représentatives, c’est-à-dire si leur volume total représentait au moins 5 % du volume total des exportations du produit concerné à destination de l’Union, conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base.
(17)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures de chaque producteur-exportateur pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Pour ce faire, elle a déterminé la proportion des ventes intérieures bénéficiaires à des clients indépendants pendant la période d’enquête.
(18)
Les ventes intérieures ont été jugées bénéficiaires lorsque le prix unitaire était égal ou supérieur au coût de production. Le coût de production sur le marché intérieur pendant la période d’enquête a donc été déterminé.
(19)
Lorsque plus de 80 % du volume des ventes sur le marché intérieur ont été réalisés à des prix supérieurs aux coûts et que le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût de production moyen pondéré, la valeur normale a été déterminée en calculant la moyenne pondérée de tous les prix de vente sur le marché intérieur, que ces ventes aient été bénéficiaires ou non. En revanche, lorsque le volume des ventes bénéficiaires était égal ou inférieur à 80 % du volume total des ventes ou lorsque le prix de vente moyen pondéré était inférieur au coût de production moyen pondéré, la valeur normale a été déterminée en effectuant la moyenne pondérée des prix des seules ventes intérieures bénéficiaires.
2. Prix à l’exportation
(20)
Il est ressorti de l’enquête que l’acétate de vinyle était exporté du pays concerné vers l’Union i) soit par l’intermédiaire de négociants liés établis dans l’Union ii) soit, dans le cas d’un producteur-exportateur, par l’intermédiaire d’un négociant lié établi dans un pays non membre de l’Union.
(21)
Dans les deux cas, les prix à l’exportation ont été établis sur la base des prix de revente facturés aux premiers clients indépendants dans l’Union, conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base, qui ont été ajustés pour tenir compte de l’ensemble des coûts intervenant entre l’importation et la revente, ainsi que des bénéfices.
3. Comparaison
(22)
La valeur normale et le prix à l’exportation des différents producteurs-exportateurs ont été comparés au niveau départ usine.
(23)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements visant à prendre en considération les différences concernant les frais de manutention, d’entreposage, de transport et d’assurance, le coût du crédit, les ristournes, les commissions et les droits d’importation ont, le cas échéant, été effectués lorsqu’ils se justifiaient.
4. Marge de dumping
(24)
Conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la marge de dumping pour les producteurs-exportateurs américains ayant coopéré a été déterminée sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré.
(25)
Pour calculer la marge de dumping des producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, le degré de non-coopération a tout d’abord été établi. Pour ce faire, le volume des exportations vers l’Union déclaré par les producteurs-exportateurs ayant coopéré a été comparé aux statistiques correspondantes d’Eurostat concernant les importations.
(26)
Compte tenu du degré de coopération élevé aux États-Unis (plus de 90 %), il a été jugé approprié, à titre provisoire, de fixer la marge de dumping résiduelle des producteurs-exportateurs américains n’ayant pas coopéré au niveau du droit le plus élevé établi pour un exportateur ayant coopéré. Il pourrait en être décidé autrement au stade des mesures définitives.
(27)
Sur la base de la méthode décrite ci-dessus, les marges provisoires de dumping, exprimées en pourcentage du prix caf frontière de l’Union avant dédouanement, s’établissent comme suit:
Société
Marge de dumping provisoire
Celanese Ltd
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Toutes les autres sociétés
13,8 %
D. PRÉJUDICE
1. Production et industrie de l’Union
(28)
La plainte a été déposée par Ineos Oxide Ltd, ci-après le «plaignant», un producteur d’acétate de vinyle dans l’Union, qui représente une proportion majeure de la production totale de ce produit dans l’Union. Un deuxième producteur établi dans l’Union, Wacker GmbH, a soutenu l’ouverture de la procédure. La plainte était dès lors appuyée par des producteurs de l’Union représentant plus de 25 % de la production totale d’acétate de vinyle de l’industrie de l’Union. Il a donc été ouvert une procédure antidumping conformément à l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base.
(29)
Il s’est avéré qu’un troisième producteur situé dans l’Union (à savoir Celanese Europe GmbH) était lié à un producteur-exportateur américain. Il a pu être établi à titre provisoire, d’après les informations obtenues au cours de l’enquête, que ledit producteur était entièrement sous le contrôle de la société américaine Celanese Corporation et que celle-ci exerçait une influence déterminante sur la société européenne pour des aspects essentiels de sa gestion, notamment la planification des activités, le contrôle de la production, les achats et l’activité de vente.
(30)
Dans ce contexte, il a été estimé que la relation unissant Celanese Europe GmbH au groupe précité était de nature à l’amener à se comporter différemment des producteurs non liés, au sens de l’article 4, paragraphe 2, du règlement de base. Il a en outre été considéré que, forte de cette relation, ladite société pouvait être protégée des conséquences négatives du dumping préjudiciable. Par ailleurs, la prise en compte d’une telle société pour la détermination des conclusions relatives au préjudice risquait de fausser les données agrégées sur la composition de l’industrie de l’Union.
(31)
Pour cette raison, il a été considéré à titre provisoire que Celanese Europe GmbH devait être exclue de la définition de l’industrie de l’Union.
(32)
Par conséquent, les deux producteurs Ineos Oxide Ltd et Wacker GmbH constituent l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base, et représentent 100 % de la production de l’Union. Ils sont dénommés ci-après l’«industrie de l’Union».
2. Détermination du marché de l’Union concerné
(33)
Afin d’établir si l’industrie de l’Union, telle qu’elle est définie aux considérants 28 et suivants, a subi ou non un préjudice important, il a été examiné dans quelle mesure la production captive du produit concerné par l’industrie de l’Union devait être prise en considération dans l’analyse.
(34)
En effet, le produit concerné est vendu par l’industrie de l’Union tant au marché libre qu’au marché captif (à l’intérieur du groupe auquel appartient la société productrice). Sur le marché captif, le produit concerné est utilisé en tant que matière première pour la fabrication de différents produits utilisés dans des peintures, colles, revêtements, etc.
(35)
Dans ce contexte, les ventes du produit concerné destiné à servir de matière première pour la fabrication d’autres produits pour des sociétés du même groupe sont considérées comme constituant un «usage captif» dès lors qu’au moins l’une des deux conditions suivantes est remplie: i) les ventes ne sont pas effectuées au prix du marché ou ii) le client appartenant au même groupe de sociétés n’est pas libre de choisir son fournisseur. Au cours de l’enquête, il a été provisoirement constaté que les ventes aux entités liées qui achètent le produit concerné comme matière première pour fabriquer un produit différent devaient être considérées comme des usages captifs; il a été établi que, conformément à la politique commerciale appliquée par les sociétés concernées, ces entités liées ne pouvaient choisir librement leur fournisseur.
(36)
Une telle distinction est importante pour l’analyse du préjudice. Il s’avère en effet que l’acétate de vinyle destiné à l’usage captif n’était pas directement exposé à la concurrence des importations provenant du pays concerné. En revanche, il a été constaté que la production destinée à la vente sur le marché libre entrait en concurrence directe avec ces importations parce que ces ventes ont été effectuées aux conditions normales du marché, ce qui implique le libre choix du fournisseur. Il était donc justifié de distinguer le marché libre et le marché captif aux fins de l’analyse pour ce qui concerne certains indicateurs de préjudice.
(37)
À cet égard, il a été établi que les indicateurs économiques énumérés ci-après concernant l’industrie de l’Union pouvaient raisonnablement être examinés au niveau de l’ensemble du secteur, c’est-à-dire en incluant l’usage captif: il s’agit de la production, des capacités, de l’utilisation des capacités, des investissements, des stocks, de l’emploi, de la productivité, des salaires et de l’importance de la marge de dumping. La raison en est que ces indicateurs sont affectés, que la production soit transférée en aval au sein d’une même société ou d’un même groupe de sociétés en vue de sa transformation ou qu’elle soit commercialisée sur le marché libre.
(38)
En ce qui concerne la rentabilité, les flux de liquidités, le rendement des investissements et l’aptitude à mobiliser des capitaux, l’analyse a été limitée au marché libre car le fait que les prix sur les marchés captifs ne sont pas représentatifs des conditions normales du marché a une incidence sur la fiabilité de ces indicateurs.
(39)
Les autres indicateurs économiques relatifs à l’industrie de l’Union, à savoir la consommation, les ventes, les parts de marché et les prix sur le marché de l’Union, ont été analysés et appréciés principalement en se référant à la situation sur le marché libre, en particulier où prévalent des conditions de marché mesurables et où les transactions sont réalisées au cours d’opérations commerciales normales, ce qui implique le libre choix du fournisseur.
(40)
Pour ces indicateurs, les chiffres du marché captif ont cependant aussi été pris en compte et comparés aux données relatives au marché libre afin de déterminer si la situation sur le marché captif était susceptible de modifier les conclusions fondées uniquement sur l’analyse du marché libre.
3. Consommation de l’Union
(41)
La consommation de l’Union a été calculée en ajoutant le volume total des importations d’acétate de vinyle d’après les chiffres d’Eurostat, comparées par recoupement aux informations vérifiées communiquées par les producteurs-exportateurs concernant les importations provenant du pays concerné, au volume total des ventes sur le marché de l’Union de l’industrie de l’Union et de l’autre producteur établi dans l’Union.
(42)
Compte tenu du petit nombre de fournisseurs et de la nécessité de protéger des informations commerciales confidentielles conformément à l’article 19 du règlement de base, l’évolution de la consommation est présentée sous forme d’indices.
Tableau 1
Consommation dans l’Union
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
Période d’enquête
Consommation totale
100
90
87
99
Marché captif
100
96
100
104
Marché libre
100
88
82
97
(43)
Sur la période considérée, la consommation sur l’ensemble du marché de l’Union et sur le marché libre a légèrement reculé, de respectivement 1 % et 3 %. À l’inverse, une progression de 4 % est observée sur le marché captif au cours de la même période.
4. Importations en provenance du pays concerné
4.1. Volume et part de marché
(44)
Le volume et la part de marché des importations provenant du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2
Importations en provenance des États-Unis
Volume des importations (en tonnes)
2007
2008
2009
Période d’enquête
États-Unis
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Part de marché: ensemble du marché
(Indice 2007 = 100)
100
159
150
149
Part de marché: marché libre
(Indice 2007 = 100)
100
162
157
152
Source: Eurostat et informations tirées des réponses aux questionnaires des acteurs concernés.
(45)
Durant la période considérée, les importations sur l’ensemble du marché de l’Union (libre et captif) en provenance du pays concerné ont gonflé de 48 %, entraînant une augmentation de 49 % de la part de marché sur la même période. En ce qui concerne le marché libre, la part de marché s’est accrue de 52 %.
4.2. Prix des importations et sous-cotation
(46)
Les prix moyens des importations provenant du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 3
Prix des importations en provenance des États-Unis
Prix des importations (EUR/tonne)
2007
2008
2009
Période d’enquête
États-Unis
774
814
541
573
(Indice 2007 = 100)
100
105
70
74
Source: Eurostat
(47)
Bien qu’ayant légèrement augmenté durant la période d’enquête, les prix moyens des importations provenant du pays concerné ont, dans l’ensemble, diminué de 26 % entre 2007 et la période d’enquête.
(48)
Les prix de vente sur le marché de l’Union ont été analysés en comparant les prix moyens facturés par l’industrie de l’Union sur le marché libre à ceux des importations en provenance du pays concerné. Les prix de vente de l’industrie de l’Union ont été ajustés si nécessaire au niveau départ usine, c’est-à-dire nets de tous rabais et remises, frais de transport dans l’Union non compris.
(49)
Ces prix ont été comparés aux prix pratiqués par les producteurs-exportateurs américains ayant coopéré, nets de tous rabais et remises et ajustés, si nécessaire, au niveau caf frontière de l’Union, ainsi que pour tenir compte des frais de dédouanement et des coûts postérieurs à l’importation.
(50)
La comparaison a révélé qu’au cours de la période d’enquête, les importations du produit concerné de tous les exportateurs ayant coopéré ont été vendues dans l’Union à des prix inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union. Le niveau moyen de sous-cotation, exprimé en pourcentage des prix de l’industrie de l’Union, s’établit à 17,9 %, d’après les chiffres vérifiés communiqués par les producteurs-exportateurs ayant coopéré. Ce niveau de sous-cotation s’est conjugué à une évolution négative et à une dépression importante des prix.
5. Importations en provenance d’autres pays tiers
(51)
Le tableau ci-dessous montre l’évolution des importations provenant d’autres pays tiers.
Tableau 4
Volume des importations provenant d’autres pays tiers
Volume des importations (en tonnes)
2007
2008
2009
Période d’enquête
États-Unis
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Arabie saoudite
0
0
0
73 156
Autres
88 138
52 414
15 937
8 198
Indice 2007 = 100
100
59
18
9
Part de marché: ensemble du marché
(Indice 2007 = 100)
100
66
21
9
Part de marché: marché libre
(Indice 2007 = 100)
100
68
22
10
Source: Eurostat
(52)
Au début de la période considérée, les importations en provenance du pays concerné subissaient la concurrence de celles d’autres pays, notamment de Taïwan, d’Ukraine et de Russie. À la fin de ladite période, les importations de ces sources classiques étaient réduites à la portion congrue.
(53)
Un nouveau pays exportateur, à savoir l’Arabie saoudite, a fait son entrée sur le marché de l’Union durant la période d’enquête et a exporté quelque 73 000 tonnes au cours de cette dernière. L’incidence de ce phénomène nouveau sur l’industrie de l’Union est expliquée aux considérants 91 et suivants.
6. Situation de l’industrie de l’Union
6.1. Généralités
(54)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations faisant l’objet d’un dumping sur l’industrie de l’Union a comporté une évaluation de tous les facteurs et indices économiques pertinents relatifs à la situation de cette industrie de 2007 à la fin de la période d’enquête.
(55)
Des indicateurs macroéconomiques (production, capacités de production, utilisation des capacités, volumes des ventes, part de marché, emploi, productivité, salaires et importance des marges de dumping) et microéconomiques (stocks, prix de vente, rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et des investissements et coûts de production) ont été analysés au niveau de l’industrie de l’Union dans son ensemble. Cette analyse a été effectuée sur la base des informations tirées des réponses vérifiées aux questionnaires émanant de l’industrie de l’Union.
(56)
Il convient de noter que le plaignant n’a communiqué de chiffres pour 2007 que concernant ses installations de production; par conséquent, les données nécessaires pour certains indicateurs de préjudice (rentabilité, salaires, investissements, rendement des investissements et flux de liquidités) ne sont pas disponibles pour 2007. Pour ces indicateurs, l’analyse ne porte donc que sur la période allant de 2008 à la période d’enquête. Concernant les autres indicateurs, des chiffres étaient disponibles pour 2007 de sorte que leur analyse couvre l’ensemble de la période prise en considération (de 2007 à la période d’enquête).
(57)
En ce qui concerne le plaignant, sa production du produit concerné est intégralement destinée au marché libre, tandis que l’autre producteur de l’Union réserve principalement sa production au marché captif et ne commercialise qu’une petite partie de celle-ci sur le marché libre. Comme les données à la base de l’analyse du préjudice proviennent pour l’essentiel de deux sources uniquement, dont l’une destine principalement sa production au marché captif, et puisqu’il a été conclu qu’une distinction devait être opérée entre l’ensemble du marché et le marché libre pour un certain nombre d’indicateurs de préjudice, les chiffres relatifs à l’industrie de l’Union sont présentés sous forme d’indices afin de préserver leur confidentialité conformément à l’article 19 du règlement de base.
6.2. Indicateurs macroéconomiques
6.2.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(58)
Le tableau ci-après présente l’évolution de la production, des capacités de production et de l’utilisation des capacités de l’ensemble de l’industrie de l’Union.
Tableau 5
Production, capacités de production et utilisation des capacités de l’Union
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
Période d’enquête
Production globale
100
105
102
92
Capacités de production globales
100
121
126
143
Utilisation des capacités globale
100
87
81
64
(59)
Comme le montre le tableau ci-dessus, la production de l’ensemble de l’industrie de l’Union a chuté de 8 % sur la période considérée.
(60)
Au cours de la même période, les capacités de production ont augmenté de 43 %. Cet accroissement des capacités ne résulte cependant pas de la création de nouvelles chaînes de production, mais d’une amélioration de l’efficacité d’utilisation des capacités existantes.
(61)
La conjugaison de ces deux facteurs, à savoir le tassement du volume de la production et l’augmentation concomitante des capacités de production, a entraîné un recul important, de l’ordre de 36 %, de l’utilisation des capacités sur la période considérée.
6.2.2. Volumes des ventes et part de marché
(62)
Les chiffres ci-dessous montrent l’évolution du volume des ventes, de la part de marché ainsi que de la moyenne des prix de vente unitaires de l’industrie de l’Union pour l’ensemble du marché, le marché captif et le marché libre.
Tableau 6
Volumes des ventes et part de marché
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
Période d’enquête
Total des ventes
100
99
96
88
Part de marché (%)
100
110
111
88
Ventes: marché captif
100
111
109
113
Part de marché (%)
100
115
108
109
Ventes: marché libre
100
89
86
67
Part de marché (%)
100
102
104
69
(63)
Globalement, le volume des ventes a chuté de 12 % au cours de la période considérée. Ce tassement est même plus prononcé sur le marché libre, avec 33 % de moins entre 2007 et la période d’enquête. L’évolution s’est faite en sens contraire sur le marché captif, qui enregistre une progression de 13 % du volume des ventes sur la même période.
(64)
La contraction du volume des ventes s’est traduite par une baisse de 11 % de la part de marché pour l’ensemble du marché et de 31 % pour le marché libre entre 2007 et la période d’enquête. Là encore, le marché captif a connu une évolution inverse, avec une hausse de 9 % sur la même période.
6.2.3. Emploi, productivité et salaires
Tableau 7
Emploi, productivité et salaires
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
Période d’enquête
Nombre total de salariés
100
96
98
100
Productivité globale (unité/salarié)
100
109
104
92
Salaires annuels globaux
0
100
95
88
(65)
L’emploi total est resté stable entre 2007 et la période d’enquête. Il convient de noter que la production d’acétate de vinyle ne requiert pas une main-d’œuvre importante, de sorte que les chiffres de l’emploi ne sont pas étroitement liés à ceux de la production. L’emploi ne constitue donc pas un indicateur d’une importance significative dans ce secteur.
(66)
La productivité totale par salarié a reculé de 8 % entre 2007 et la période d’enquête; ce tassement s’explique par la contraction de la production et l’augmentation des capacités de production expliquées aux considérants 58 et suivants.
6.2.4. Importance de la marge de dumping effective
(67)
Les marges de dumping sont précisées plus haut, dans la partie relative au dumping. Toutes les marges établies sont supérieures au niveau de minimis. En outre, compte tenu des volumes et des prix des importations en dumping, l’incidence de la marge de dumping effective ne peut pas être considérée comme négligeable.
6.3. Indicateurs microéconomiques
6.3.1. Observations générales
(68)
Les indicateurs microéconomiques (stocks, prix de vente, rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et des investissements et coûts de production) ont été analysés au niveau de l’ensemble de l’industrie de l’Union, comme l’expliquent les considérants 28 et suivants.
(69)
Parmi ces indicateurs, la rentabilité, les salaires, les investissements, le rendement des investissements et les flux de liquidités ont dû être étudiés en s’en tenant uniquement au marché libre, de sorte que l’analyse repose principalement sur les informations communiquées par le plaignant. Par conséquent, l’évolution des bénéfices et des flux de liquidités n’a pas pu être présentée sous forme d’indices pour des raisons de confidentialité.
(70)
En outre, comme l’indique le considérant 56, le plaignant n’a pas pu fournir de données pour 2007 concernant certains indicateurs de préjudice. L’analyse de ces indicateurs a donc été limitée à la période allant de 2008 à la période d’enquête.
6.3.2. Stocks
(71)
Les chiffres ci-après présentent l’évolution des stocks de l’industrie de l’Union durant chacune des périodes observées.
Tableau 8
Stocks
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
Période d’enquête
Ensemble des stocks
100
86
49
69
(72)
Les stocks ont diminué de 31 % sur la période considérée. Cet indicateur n’est cependant pas considéré comme significatif dans ce secteur dans la mesure où les producteurs d’acétate de vinyle fabriquent le produit en fonction des commandes et n’ont généralement que des stocks limités. En fait, les stocks correspondent seulement à quelques semaines d’approvisionnement.
6.3.3. Prix de vente
(73)
Le tableau suivant montre l’évolution des prix pratiqués par l’industrie de l’Union en ce qui concerne l’ensemble du marché, le marché captif et le marché libre.
Tableau 9
Prix de vente
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
Période d’enquête
Prix de vente unitaire moyen: ensemble du marché
100
107
74
84
Prix de vente unitaire moyen: marché captif
100
115
82
92
Prix de vente unitaire moyen: marché libre
100
102
69
77
(74)
Sur l’ensemble du marché de l’Union, les prix de vente ont reculé de 16 % durant la période considérée. La baisse est visible sur les deux marchés, même si elle est plus prononcée en ce qui concerne le marché libre (- 23 %) que le marché captif (-8 %).
6.3.4. Rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements et aptitude à mobiliser les capitaux et les investissements
(75)
La rentabilité du produit similaire sur le marché libre a été déterminée en exprimant le bénéfice net avant impôts résultant des ventes de ce produit par l’industrie de l’Union en pourcentage du chiffre d’affaires généré par ces ventes.
(76)
La rentabilité sur le marché libre a diminué sur la période considérée. Des pertes ont été enregistrées chaque mois de la période d’enquête. Elles découlent d’un tassement important tant du volume des ventes que des prix facturés.
(77)
Le tableau suivant montre que l’industrie de l’Union a augmenté ses investissements dans le produit concerné, malgré la rentabilité en baisse. Les investissements ont été effectués principalement dans un but d’amélioration et de préservation des technologies et procédés de production, pour une efficacité accrue.
Tableau 10
Investissements
Indice 2008 = 100
2007
2008
2009
Période d’enquête
Ensemble des investissements
n.d.
100
129
127
(78)
Au cours de la période considérée, les investissements se sont accrus de 27 %.
(79)
Malgré la hausse des investissements, le rendement de ceux-ci pour le produit concerné s’est situé en deçà du niveau escompté et a reculé entre 2008 et la période d’enquête.
(80)
Les flux de liquidités ont diminué entre 2008 et la période d’enquête, ce qui dénote une dégradation constante de la capacité de l’industrie de l’Union à générer des liquidités et, par conséquent, un affaiblissement de sa situation financière.
(81)
En augmentant ses investissements, l’industrie de l’Union a pourtant fait la preuve de sa capacité à mobiliser des capitaux, mais celle-ci est mise à mal par le tassement des ventes et l’augmentation des difficultés à générer des flux de liquidités.
7. Conclusion concernant le préjudice
(82)
L’analyse de la situation de l’industrie de l’Union montre une évolution à la baisse pour l’ensemble des principaux indicateurs de préjudice. Alors que la consommation est demeurée relativement stable, la production globale a diminué de 8 % sur la période considérée. Dans le même temps, l’industrie de l’Union a perdu 11 % de sa part de marché globale; la contraction est de 33 % en ce qui concerne le marché libre. L’utilisation des capacités a chuté de 36 %. Sur la même période, les importations en provenance du pays concerné ont, elles, augmenté de 48 %.
(83)
Au cours de la période considérée, le volume des ventes global de l’industrie de l’Union a diminué de 12 %. Le déclin est plus prononcé en ce qui concerne le marché libre, qui affiche un recul de 33 % sur ladite période.
(84)
Le tassement des volumes des ventes de l’industrie de l’Union s’est accompagné d’une dépression générale des prix de l’ordre de 16 %. Comme en ce qui concerne le volume des ventes, la situation est encore plus critique sur le marché libre, qui affiche une dépression des prix de 23 %. La contraction du volume des ventes, conjuguée au recul des prix, a pesé sur les bénéfices: des pertes ont été enregistrées chaque mois de la période d’enquête.
(85)
Les seuls indicateurs ayant connu une évolution positive sont les investissements, en hausse de 27 %, de même que l’aptitude à mobiliser des capitaux. Toutefois, les investissements réalisés n’ont pas donné lieu au rendement attendu et ont régressé entre 2008 et la période d’enquête.
(86)
Dans ce contexte, l’enquête a confirmé que si la situation perdurait, les pertes observées pourraient entraîner l’arrêt d’une part importante de la production, par l’industrie de l’Union, d’acétate de vinyle destiné au marché libre.
(87)
Dans ces circonstances, il est conclu que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important au cours de la période d’enquête.
E. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Introduction
(88)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si le préjudice important subi par l’industrie de l’Union avait ou non été causé par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné. De plus, les facteurs connus, autres que les importations en dumping, qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union ont été examinés pour veiller à ce que tout préjudice éventuellement causé par ces facteurs ne soit pas attribué aux importations en dumping.
2. Incidence des importations en provenance des États-Unis
2.1. Généralités
(89)
La concomitance est nette entre l’augmentation des importations en dumping de 2007 à la période d’enquête et la contraction, en parallèle, de la part de marché de l’industrie de l’Union. L’enquête a en outre établi l’existence d’effets de prix négatifs liés aux importations en dumping, en sous-cotation constante par rapport aux prix de l’industrie de l’Union, au détriment de la rentabilité de celle-ci.
(90)
Certains acteurs intéressés ont fait valoir que si les importations ont augmenté, c’était simplement pour suppléer à la baisse des importations en provenance d’autres pays ou pour répondre à l’augmentation de la demande sur le marché de l’Union. Toutefois, ni les chiffres des importations (voir tableau 2) ni ceux de la consommation (voir tableau 1) ne confirment ces assertions. Il est rappelé dans ce contexte que, comme l’indique le considérant 43, la consommation est demeurée relativement stable et a même légèrement diminué sur la période considérée, tandis que les importations en provenance des États-Unis ont grimpé de 48 %.
3. Effets d’autres facteurs
3.1. Incidence des importations en provenance d’autres pays tiers
3.1.1. Incidence des importations provenant d’Arabie saoudite
(91)
Certains acteurs concernés ont imputé le préjudice subi par l’industrie de l’Union aux importations d’acétate de vinyle en provenance d’Arabie saoudite.
(92)
L’Arabie saoudite est en effet, comme l’indique le considérant 53, le deuxième exportateur d’acétate de vinyle à destination de l’Union après les États-Unis. Les importations venant d’Arabie saoudite ne sont arrivées sur le marché que durant la période d’enquête.
(93)
Les chiffres d’Eurostat présentés au tableau 11 ci-dessous indiquent les prix des importations en provenance d’Arabie saoudite et d’autres pays tiers.
Tableau 11
Prix de vente des exportations provenant d’autres pays tiers
EUR/tonne
2007
2008
2009
Période d’enquête
Arabie saoudite
n.d.
n.d.
n.d.
636
(Indice période d’enquête = 100)
0
0
0
100
Autres
878
919
473
633
(Indice 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Il ressort du tableau que le prix moyen des importations en provenance d’Arabie saoudite, qui s’établit à 636 EUR, est comparable à celui des importations venant d’autres pays tiers, de l’ordre de 633 EUR en moyenne; il est en revanche 11 % supérieur au prix moyen des importations américaines, qui est de 573 EUR.
(95)
Le fait que l’Arabie saoudite se situe dans le même segment de prix que d’autres pays tiers, avec un différentiel de prix significatif par rapport aux exportations américaines, démontre que les producteurs-exportateurs saoudiens ont un comportement différent de celui de leurs homologues américains en matière de fixation des prix, avec des conséquences différentes pour les producteurs de l’Union.
(96)
Pour ces motifs, il est raisonnable de conclure provisoirement que les importations en provenance d’Arabie saoudite n’ont pas rompu le lien de causalité entre les importations en dumping en provenance des États-Unis et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
3.2. Conséquences de la crise économique
(97)
Certains acteurs concernés ont fait valoir que la baisse de la production et du volume des ventes accusée par l’industrie de l’Union trouvait son origine dans le fléchissement de la consommation. Ils ont également soutenu que la chute des prix de vente moyens était due à la crise économique mondiale.
(98)
D’autres acteurs concernés ont affirmé que, durant la crise économique, tous les producteurs de l’industrie pétrochimique, y compris les producteurs d’acétate de vinyle, ont subi des pertes importantes, de sorte que celles enregistrées par l’industrie de l’Union ne devaient pas être imputées aux importations en dumping provenant du pays concerné.
(99)
Il est cependant ressorti de l’enquête, comme l’indiquent les considérants 41 à 43, que la consommation sur le marché libre dans l’Union n’avait diminué que de manière négligeable durant la période considérée. Par conséquent, l’incidence de la crise économique en termes de contraction de la consommation ne pouvait être à l’origine du net fléchissement du volume des ventes établi aux considérants 62 à 64.
(100)
D’après l’analyse des chiffres de la rentabilité de l’industrie de l’Union sur le marché libre, le segment de l’acétate de vinyle a accusé des pertes particulièrement importantes par rapport à d’autres secteurs de produits chimiques similaires. En outre, alors qu’un redressement de la rentabilité a été observé après la crise pour ces autres produits, celle-ci a continué à se détériorer dans le cas de l’acétate de vinyle. Cela permet de conclure à titre provisoire que, bien que la crise économique ait très vraisemblablement eu une incidence sur le secteur de l’acétate de vinyle, ce dernier doit être distingué des autres secteurs de la pétrochimie en raison des pertes soutenues accusées par le plaignant, qui n’ont pas cessé après la crise et étaient en rapport direct avec les importations à bas prix en provenance des États-Unis. Les allégations précitées sont donc provisoirement rejetées.
(101)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que la crise économique n’a pas contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union au point de rompre le lien de causalité entre ledit préjudice et les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des États-Unis.
3.3. Préjudice auto-infligé
(102)
Pour plusieurs acteurs concernés, le plaignant serait en partie responsable de sa situation précaire parce qu’il aurait mis en place des capacités de production supplémentaires durant la période de récession. D’après eux, toute baisse des ventes et des bénéfices serait par conséquent imputable à la fois à la récession et aux décisions de gestion malavisées prises par le plaignant.
(103)
Plusieurs acteurs concernés ont en outre mis en cause la technologie utilisée par le plaignant dans ses installations comme principale origine du préjudice. Sur la période considérée, le plaignant a connu plusieurs interruptions de la production et situations de force majeure et certains ont allégué que la baisse des ventes enregistrée par le plaignant devait être attribuée à ces nombreux arrêts et non aux importations en dumping en provenance des États-Unis. Des arguments similaires ont été avancés concernant la rentabilité du plaignant.
(104)
En ce qui concerne l’affirmation selon laquelle le plaignant n’aurait pas dû étendre ses capacités de production en période de récession à l’échelle mondiale, il est rappelé que celui-ci n’a mis en place aucune capacité nouvelle mais a simplement augmenté ses capacités existantes par l’optimisation de ses procédés de production. Cette amélioration doit être considérée comme une décision de gestion raisonnable sur un marché caractérisé par une consommation globale stable, mais aussi par un déclin des ventes lié à la concurrence des importations à bas prix. Cette allégation est donc provisoirement rejetée.
(105)
Pour ce qui est de l’affirmation imputant le préjudice subi par le plaignant aux interruptions de la production en raison de problèmes techniques dans ses installations, l’enquête a montré que le procédé utilisé pour la fabrication de l’acétate de vinyle requiert une maintenance cyclique et donc la mise à l’arrêt des chaînes de production à des intervalles réguliers et planifiés. Aussi trois des cinq interruptions doivent-elles être considérées comme relevant du fonctionnement normal d’une installation de production d’acétate de vinyle.
(106)
Il a en outre été constaté que les trois interruptions planifiées relevaient toutes de décisions délibérées du plaignant d’arrêter la production à des périodes où les pressions exercées sur les prix par les importations en dumping étaient telles que celui-ci n’était plus en mesure de produire à des niveaux de prix tenables. Durant ces mises à l’arrêt, le plaignant disposait de stocks suffisants pour livrer les faibles volumes demandés dans le cadre soit de contrats soit de ventes au comptant. De plus, la baisse de niveau des stocks, dont il est question au considérant 72, confirme que les livraisons n’ont pas cessé durant la période considérée.
(107)
Pour ces raisons, il a été estimé que l’incidence générale des interruptions de la production chez le plaignant n’était pas de nature à rompre le lien de causalité. Les arguments soulevés par les acteurs concernés concernant le préjudice auto-infligé sont donc rejetés.
3.4. Accès aux matières premières: l’avantage concurrentiel naturel dont bénéficient les producteurs du pays concerné
(108)
Plusieurs acteurs concernés ont fait valoir que l’une des causes majeures des problèmes du plaignant résidait davantage dans sa dépendance à l’égard des sources externes de matières premières que dans les importations faisant l’objet d’un dumping. Il a également été avancé que les exportateurs américains disposent d’un avantage concurrentiel naturel en ce qu’ils ont accès à des matières premières à meilleur prix, à savoir l’éthylène et l’acide acétique.
(109)
En ce qui concerne les problèmes allégués du plaignant concernant les sources de matières premières, l’argument précité est inopérant car il a été établi que le plaignant disposait également de circuits préférentiels, à savoir de l’approvisionnement en matières premières provenant de l’installation sur site de son fournisseur ainsi que d’une société sœur. De ce fait, les prix des principales matières premières étaient comparables à ceux enregistrés sur le marché du pays concerné.
(110)
Il en découle que, s’il est en effet possible que les prix des principales matières premières entrant dans la production d’acétate de vinyle ont globalement été plus bas aux États-Unis que sur le marché de l’Union, les coûts supportés par le plaignant n’en ont pas été affectés.
(111)
Le fait que la différence concernant les prix des matières premières n’a pu avoir qu’un impact limité sur les problèmes rencontrés par le plaignant est en outre confirmé par les chiffres de rentabilité nettement supérieurs enregistrés pour d’autres produits fabriqués par le plaignant à partir des mêmes matières premières.
(112)
Pour ces motifs, il est provisoirement conclu que l’incidence des prix des matières premières n’est pas de nature à rompre le lien de causalité entre les importations en dumping en provenance des États-Unis et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
4. Conclusion concernant le lien de causalité
(113)
Il a dès lors été conclu qu’il existait un lien de causalité entre le préjudice subi par l’industrie de l’Union et les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des États-Unis. D’autres causes possibles du préjudice, à savoir l’incidence des importations provenant d’autres pays tiers, les répercussions de la crise économique, l’avantage concurrentiel naturel des producteurs-exportateurs concernant les matières premières et le préjudice auto-infligé, ont été analysées et il a été constaté qu’aucune d’entre elles n’a eu une influence sur la situation de l’industrie de l’Union de nature à rompre le lien de causalité établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des États-Unis et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
(114)
Sur la base de l’analyse ci-dessus des effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union, il a donc été provisoirement conclu qu’il existait un lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des États-Unis et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête.
F. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Intérêt de l’industrie de l’Union
(115)
L’enquête a montré que l’industrie de l’Union subissait un préjudice important en raison des effets des importations faisant l’objet d’un dumping et en sous-cotation par rapport aux prix de celle-ci, comme l’expliquent les considérants 48 et suivants.
(116)
L’industrie de l’Union réalise des investissements pour accroître son efficacité et rationalise progressivement le procédé de production qu’elle emploie. Les mesures devraient empêcher que perdure la concurrence inéquitable des importations à bas prix de dumping et devrait aider l’industrie de l’Union à se redresser.
(117)
À l’inverse, si des mesures ne sont pas instituées, la situation financière actuelle et la rentabilité de l’industrie de l’Union, telles qu’elles ont été analysées durant l’enquête et sont décrites aux considérants 54 et suivants, ne lui permettront pas de résister davantage aux pressions exercées par les importations faisant l’objet du dumping. Il en résulterait vraisemblablement l’arrêt ou une réduction significative de la production de l’industrie de l’Union destinée au marché libre.
(118)
Compte tenu de l’analyse ci-dessus, l’industrie de l’Union devrait tirer avantage de l’institution des mesures provisoires.
2. Intérêt des importateurs
(119)
La Commission a envoyé des questionnaires aux deux importateurs indépendants connus qui se sont manifestés dans le délai fixé par l’avis d’ouverture.
(120)
Il ressort de l’enquête qu’une partie significative du chiffre d’affaires global est en rapport avec le produit concerné.
(121)
L’incidence de l’institution des droits sur la rentabilité de l’importateur a été analysée. Il en est ressorti que le bénéfice et la marge réalisés sur ses importations sont tels que l’institution de mesures pourrait effectivement faire reculer sa rentabilité. En conséquence, du point de vue des coûts, l’institution de mesures aurait, selon toute probabilité, une incidence sur l’activité de l’importateur. Néanmoins, celui-ci a confirmé qu’il serait en mesure de répercuter au moins en partie le surcoût sur ses clients eu égard à la situation actuelle du marché, la demande devant demeurer constante. En outre, l’enquête a montré que l’importateur a la possibilité de s’approvisionner auprès de producteurs non soumis au droit antidumping, notamment des exportateurs taïwanais ou des producteurs de l’Union.
(122)
Compte tenu de ce qui précède, il a été conclu que l’institution des mesures n’aurait qu’une incidence limitée sur les importateurs.
3. Intérêt des utilisateurs
(123)
Les utilisateurs ont manifesté un grand intérêt pour la présente procédure. Douze utilisateurs ont coopéré à l’enquête; deux d’entre eux ont fait l’objet de vérifications en ce qui concerne le volume de leurs importations en provenance du pays concerné. Ces sociétés sont établies dans l’Union tout entière et opèrent dans le secteur des applications industrielles telles que les revêtements, peintures et colles.
(124)
Les importations des utilisateurs ayant coopéré représentent un tiers environ du total des importations en provenance des États-Unis selon les données d’Eurostat. Il est ressorti de l’enquête que les utilisateurs ayant coopéré s’approvisionnent en acétate de vinyle à raison de 30 % aux États-Unis et de 57 % dans l’Union.
(125)
L’enquête a montré que l’acétate de vinyle compte, en moyenne, pour un tiers environ des coûts de production des deux utilisateurs ayant fait l’objet de vérifications.
(126)
Certains utilisateurs ont fait valoir que l’institution des mesures ferait grimper leur coût de production et qu’il leur serait difficile de répercuter ce surcoût sur leurs clients en raison de l’intense concurrence sur les prix régnant sur le marché. Ce problème pourrait selon eux entraîner une contraction de leur part de marché au bénéfice de leurs concurrents établis hors de l’Union, voire l’abandon de leur processus de production actuel au profit d’autres ne faisant plus intervenir le produit concerné. En définitive, les mesures seraient la cause, à leur avis, d’un tassement important de leurs marges bénéficiaires.
(127)
Deux de ces utilisateurs ont affirmé que la contraction des marges bénéficiaires les amènerait à réduire leurs investissements dans leur production, ce qui ne serait pas sans conséquences sur l’emploi.
(128)
En ce qui concerne le tassement allégué des marges bénéficiaires, il est estimé qu’au cas où les utilisateurs ne seraient pas en mesure de répercuter la hausse des coûts sur leurs clients, l’institution de droits antidumping ne réduirait que légèrement leurs marges bénéficiaires compte tenu des niveaux de rentabilité confortables qu’ils enregistrent. Par conséquent, les investissements dans la production ne devraient vraisemblablement pas en souffrir ni, par voie de conséquence, l’emploi dans ces secteurs. Dans ce contexte, cette allégation est rejetée.
(129)
Quant à l’allégation selon laquelle les mesures frappant les importations du produit concerné mettraient à mal la compétitivité des utilisateurs de l’Union parce qu’elles augmenteraient leurs coûts de production et favoriseraient les importations de produits en aval en provenance d’autres pays tiers, il est rappelé que les droits ne sont pas institués dans le but de faire cesser les importations et que le niveau des mesures n’est pas de nature à empêcher les utilisateurs de s’approvisionner aux États-Unis. Les droits antidumping sont institués afin de rétablir des conditions de concurrence équitables sur le marché de l’Union pour le produit concerné. Dans ce contexte et puisqu’un tiers seulement de la consommation d’acétate de vinyle par les utilisateurs provient des États-Unis, cet argument est rejeté.
(130)
En outre, il convient de souligner que de nombreux utilisateurs ont insisté sur l’importance primordiale, compte tenu du petit nombre de sources d’acétate de vinyle, de garantir un approvisionnement suffisant en acétate de vinyle d’origine européenne. À cet égard, il est rappelé que l’enquête a mis en lumière la probabilité que l’industrie de l’Union se résolve à mettre fin à la production d’acétate de vinyle destiné au marché libre si des mesures ne sont pas instituées. Du point de vue de la diversité de l’approvisionnement, l’institution des mesures serait donc également dans l’intérêt des utilisateurs de l’Union.
(131)
Compte tenu de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que l’institution des mesures n’aurait qu’une incidence négative limitée sur les utilisateurs.
4. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(132)
Eu égard à ce qui précède, il est provisoirement conclu que, d’après les informations disponibles concernant l’intérêt de l’Union, il ne peut être conclu clairement que l’institution des mesures provisoires à l’encontre des importations d’acétate de vinyle originaire des États-Unis ne serait pas dans l’intérêt de l’Union.
G. PROPOSITION DE MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(133)
Compte tenu des conclusions précitées concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, des mesures antidumping provisoires sont jugées nécessaires afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations faisant l’objet d’un dumping.
1. Niveau d’élimination du préjudice
(134)
Pour déterminer le niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping établies et du montant du droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(135)
Lors du calcul du montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que toute mesure devrait permettre à l’industrie de l’Union de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’une industrie de ce type pourrait raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping, sur la vente du produit similaire dans l’Union.
(136)
Par conséquent, le niveau d’élimination du préjudice a été calculé sur la base de la comparaison entre le prix moyen des importations en dumping et le prix indicatif de l’industrie de l’Union. Le prix indicatif a été calculé en ajoutant une marge bénéficiaire indicative aux coûts de production supportés par l’industrie de l’Union. Cette marge indicative a provisoirement été fixée à 9,9 %. Elle a été définie d’après la rentabilité basée sur le rendement moyen [EBITDA (résultat avant impôts, intérêts, amortissements et provisions)/ventes] que les sociétés pétrochimiques opérant dans un secteur similaire à celui de l’acétate de vinyle ont dégagé de 2007 à 2009.
(137)
Sur cette base, les marges de sous-cotation sont supérieures à 30 %.
2. Mesures provisoires
(138)
Compte tenu de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré que des mesures antidumping provisoires devraient être instituées sur les importations en provenance du pays concerné au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice), selon la règle du droit moindre. En l’espèce, le taux de droit devrait donc être fixé au niveau des marges de dumping constatées.
(139)
Les taux de droit antidumping individuels des sociétés prévus dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit national applicable à «toutes les autres sociétés») s’appliquent ainsi exclusivement aux importations des produits originaires des États-Unis fabriqués par les sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques, citées. Les produits importés fabriqués par toute société qui n’est pas spécifiquement mentionnée dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et sont soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(140)
Toute demande d’application de ces taux de droit antidumping individuels (par exemple à la suite d’un changement de raison sociale ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit immédiatement être adressée à la Commission (3) et contenir toutes les informations pertinentes, concernant en particulier toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et à l’exportation résultant de ce changement de raison sociale ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Après consultation du comité consultatif, la Commission modifiera le règlement si nécessaire en actualisant la liste des sociétés bénéficiant de taux de droit individuels.
(141)
Compte tenu de ce qui précède, les taux de droit antidumping proposés, exprimés en pourcentage du prix caf franco frontière de l’Union, s’établissent provisoirement comme suit:
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Taux de droits provisoires
Celanese Ltd
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Toutes les autres sociétés
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. INFORMATION DES PARTIES
(142)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions relatives à l’institution de droits antidumping établies aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées en vue de l’institution de toute mesure définitive,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations d’acétate de vinyle relevant actuellement du code NC 2915 32 00 et originaire des États-Unis.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit pour le produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après:
Société
Droit antidumping
Code additionnel TARIC
Celanese Ltd
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Toutes les autres sociétés
13,8 %
B999
3. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 16 août 2011.