NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 165/2010
ze dne 26. února 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách, pokud jde o aflatoxiny
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nutno změnit některé maximální limity aflatoxinů v určitých potravinách, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius a aby byly zohledněny informace, které jsou obsaženy v nejnovější vědecké zprávě.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 15 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k dalšímu zpracování a limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k přímé spotřebě (3).
(4)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „CONTAM“) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal 25. ledna 2007 stanovisko ohledně potencionálního zvýšení zdravotního rizika pro spotřebitele možným zvýšením stávajících maximálních limitů aflatoxinů v mandlích, lískových ořeších a pistáciích a odvozených produktech (4). CONTAM dospěl k závěru, že změna maximálních limitů celkových aflatoxinů ze 4 na 8 nebo 10 μg/kg v mandlích, lískových ořeších a pistáciích bude mít malý vliv na odhady dietární expozice, rizika rakoviny a předpokládaných limitů expozice. CONTAM dále dospěl k závěru, že expozice aflatoxinům ze všech zdrojů by měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné, vzhledem k tomu, že jsou aflatoxiny genotoxické a karcinogenní. Z údajů vyplývá, že snížení celkové dietární expozice aflatoxinům by mohlo být dosaženo snížením počtu vysoce kontaminovaných potravin uváděných na trh, efektivnějším prosazováním požadavků a snížením expozice z potravinových zdrojů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií.
(5)
CONTAM přijal dne 16. června 2009 prohlášení, které se týkalo dopadu na veřejné zdraví v případě zvýšení limitů celkového aflatoxinu ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u skořápkových plodů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií (5). CONTAM dospěl k závěru, že vzhledem k informacím, které byly v roce 2007 dostupné, by nemělo být veřejné zdraví nepříznivě ovlivněno zvýšením limitů celkových aflatoxinů ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u ostatních skořápkových plodů, včetně para ořechů. Vzhledem k probíhajícím diskusím v rámci Codex Alimentarius o maximálních limitech aflatoxinů v para ořeších je vhodné, aby se limity aflatoxinů v para ořeších sjednotily s platnými limity v Codex Alimentarius pro mandle, lískové ořechy a pistácie.
(6)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limity celkového aflatoxinu. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí databáze výskytu aflatoxinů v potravinách, kterou používá EFSA pro posouzení expozic.
(7)
Podle stanoviska EFSA ohledně aflatoxinů lze vypozorovat, že olejnatá semena a odvozené produkty významně přispívají k lidské expozici aflatoxinům. EFSA dospěl k závěru, že by expozice aflatoxinům ze všech zdrojů měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné. Dále oznámení učiněná v rámci systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (Rapid Alert System for Food and Feed, RASFF) uvádí vysoké limity aflatoxinů v olejnatých semenech, jako jsou např. slunečnicová semena, semena melounu atd. Proto se navrhuje, aby se také stanovil maximální limit pro olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, v souladu se stávajícími maximálními limity pro jádra podzemnice olejné. Jelikož jsou aflatoxiny téměř zcela odstraněny při procesu výroby rafinovaných rostlinných olejů, je vhodné vyloučit olejnatá semena, včetně jader podzemnice olejné, jež jsou určená na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje.
(8)
Maximální limit 2 μg/kg aflatoxinu B1 a 4 μg/kg celkového aflatoxinu byl stanoven ve všech druzích obilovin a ve všech výrobcích pocházejících z obilovin, s výjimkou kukuřice, jež má být před použitím k lidské spotřebě tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena, pro niž byl ustanoven maximální limit 5 μg/kg aflatoxinu B1 a 10 μg/kg celkového aflatoxinu. Obsah aflatoxinů v rýži v plevách pravidelně mírně přesahuje maximální limity. Po mletí, procesu odstraňujícím plevy, obsah aflatoxinů v bílé loupané rýži nepřesahuje maximální limity. Je proto vhodné uplatnit stávající postup pro kukuřici na rýži a stanovit vyšší maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu pro rýži, která má být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka dále tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena.
(9)
Maximální limity se vztahují na jedlou část skořápkových plodů. Nicméně nejnovější vědecké poznatky dokázaly, že kontaminaci aflatoxiny lze zčásti najít na skořápkách para ořechů. Aby se vzaly v úvahu tyto nejnovější vědecké poznatky, je proto vhodné změnit v příloze poznámku pod čarou, která určuje postup pro případnou analýzu skořápkových plodů „ve skořápce“.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýži a kukuřici
Jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýže a kukuřice, jež nesplňují příslušné maximální limity aflatoxinů stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, mohou být uvedeny na trh za předpokladu, že tyto potraviny:
a)
nejsou určeny k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako potravinová složka;
b)
splňují příslušné maximální limity stanovené v bodech 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 a 2.1.12 přílohy;
c)
jsou podrobeny ošetření zahrnujícímu třídění nebo jiné fyzikální ošetření a po tomto ošetření nejsou překročeny maximální limity stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, přičemž toto ošetření nezanechá jiná zdraví škodlivá rezidua;
d)
jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich použití, a je na nich uvedeno označení „výrobek musí být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka vytříděn nebo jinak fyzikálně ošetřen za účelem snížení kontaminace aflatoxiny“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu. Na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky a na originálu průvodního dokladu se nesmazatelně označí identifikační kód zásilky/označení šarže.“
2)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny
Na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu musí být uvedeno jasné označení způsobu použití. Průvodní doklad musí obsahovat identifikační kód zásilky, jenž jej jednoznačně pojí se zásilkou a jenž je rovněž uveden na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky. Dále musí být obchodní činnost příjemce zásilky uvedená na průvodním dokladu slučitelná s uvedeným způsobem použití.
Pokud chybí jasné označení, že produkty nemají být použity k lidské spotřebě, vztahují se maximální limity uvedené v bodech 2.1.5 a 2.1.11 přílohy na všechna jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny uvedené na trh.
Pokud jde o výjimku týkající se jader podzemnice olejné a ostatních olejnatých semen na drcení a uplatňování maximálních limitů uvedených v bodě 2.1.1 přílohy, výjimka se uplatňuje pouze na zásilky, které jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich určení, a je na nich uvedena poznámka „produkt určený na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na průvodním dokladu/dokladech. Konečným místem určení musí být drtírna.“
3)
Příloha se mění takto:
a)
pododdíl 2.1 (Aflatoxiny) se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení;
b)
poznámka pod čarou č. 5 se nahrazuje tímto:
„(5)
Maximální limity se vztahují na jedlé části jader podzemnice olejné a skořápkových plodů. Při analýze jader podzemnice olejné a skořápkových plodů „ve skořápce“ se má při výpočtu obsahu aflatoxinů za to, že veškerá kontaminace je obsažena v jedlé části, s výjimkou para ořechů.“;
c)
vkládají se nové poznámky pod čarou, které znějí:
„(40)
Olejnatá semena kódů KN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 a odvozené produkty KN 1208; semena melounu spadají pod kód ex 1207 99.
(41)
V případě odvozených/zpracovaných výrobků z nich a odvozených/zpracovaných výhradně nebo téměř výhradně z příslušných skořápkových plodů se maximální limity stanovené pro příslušné skořápkové plody vztahují také na odvozené/zpracované výrobky. V ostatních případech se čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 vztahují na odvozené/zpracované výrobky z nich.“
Článek 2
Toto nařízení se nevztahuje na meruňková jádra, olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, a zpracované výrobky z nich, které byly uvedeny na trh před datem použitelnosti nařízení v souladu s příslušnými ustanoveními, která se vztahují k dřívějšímu datu.
Důkazní břemeno ohledně doby uvedení těchto produktů na trh nese provozovatel potravinářského podniku.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost desátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2010.
RÈGLEMENT (UE) No 165/2010 DE LA COMMISSION
du 26 février 2010
modifiant le règlement (CE) no 1881/2006 portant fixation de teneurs maximales pour certains contaminants dans les denrées alimentaires, en ce qui concerne les aflatoxines
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CEE) no 315/93 du Conseil du 8 février 1993 portant établissement des procédures communautaires relatives aux contaminants dans les denrées alimentaires (1), et notamment son article 2, paragraphe 3,
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (CE) no 1881/2006 de la Commission du 19 décembre 2006 portant fixation de teneurs maximales pour certains contaminants dans les denrées alimentaires (2) établit une teneur maximale en aflatoxine B1 et une teneur maximale en aflatoxines totales (aflatoxines B1 + G1 + B2 + G2) pour plusieurs denrées alimentaires.
(2)
Il est nécessaire de modifier certaines teneurs maximales en aflatoxines pour certaines denrées alimentaires afin de tenir compte des évolutions du Codex alimentarius et des nouvelles informations provenant d’avis scientifiques récents.
(3)
Le Codex alimentarius a établi une teneur en aflatoxines totales de 15 μg/kg pour les amandes, les noisettes et les pistaches destinées à une transformation ultérieure et une teneur en aflatoxines totales de 10 μg/kg pour les amandes, les noisettes et les pistaches «prêtes à consommer» (3).
(4)
Le 25 janvier 2007, le groupe scientifique sur les contaminants de la chaîne alimentaire (Contam) de l’Autorité européenne de sécurité des aliments (EFSA) a adopté un avis sur l’éventuelle aggravation des risques pour la santé du consommateur qui résulterait d’une possible augmentation des concentrations maximales actuelles d’aflatoxines dans les amandes, les noisettes, les pistaches et leurs produits dérivés (4). Le groupe Contam est arrivé à la conclusion que la modification de 4 μg/kg à 8 μg/kg, voire 10 μg/kg des teneurs maximales en aflatoxines totales des amandes, des noisettes et des pistaches n’aurait que des effets mineurs sur les estimations d’exposition alimentaire, le risque de cancer et les marges d’exposition calculées. Le groupe a également conclu que l’exposition aux aflatoxines provenant de l’ensemble des sources devrait être aussi faible que raisonnablement possible, du fait du caractère génotoxique et cancérogène des aflatoxines. Les données montrent qu’il serait possible de réduire l’exposition alimentaire totale aux aflatoxines en diminuant le nombre de produits alimentaires hautement contaminés mis sur le marché grâce à un contrôle plus efficace et en atténuant l’exposition provenant de sources alimentaires autres que les amandes, les noisettes et les pistaches.
(5)
Le 16 juin 2009, le groupe Contam a adopté une déclaration relative aux effets sur la santé publique d’une augmentation de 4 μg/kg à 10 μg/kg des teneurs en aflatoxines totales des fruits à coque autres que les amandes, les noisettes et les pistaches (5). Sur la base des informations disponibles en 2007, le groupe est arrivé à la conclusion que l’augmentation de 4 μg/kg à 10 μg/kg des teneurs en aflatoxines totales pour d’autres fruits à coque, y compris les noix du Brésil, ne nuirait pas à la santé publique. Compte tenu des discussions en cours au sein du Codex alimentarius sur les teneurs maximales en aflatoxines des noix du Brésil, il convient d’aligner la teneur en aflatoxines de ces dernières sur la teneur préconisée par le Codex pour les amandes, les noisettes et les pistaches.
(6)
Le Codex alimentarius n’a établi qu’une teneur maximale pour les aflatoxines totales. La teneur correspondante en aflatoxine B1 a été déterminée au moyen de la base de données sur la présence d’aflatoxines dans les produits alimentaires utilisée par l’EFSA pour l’évaluation de l’exposition.
(7)
Dans son avis sur les aflatoxines, l’EFSA fait observer que les graines oléagineuses et leurs produits dérivés contribuent fortement à l’exposition humaine aux aflatoxines. L’EFSA est arrivée à la conclusion que l’exposition aux aflatoxines provenant de l’ensemble des sources devrait être aussi faible que raisonnablement possible. En outre, les notifications dans le système d’alerte rapide pour les denrées alimentaires et aliments pour animaux (RASFF) indiquent des teneurs élevées en aflatoxines pour les graines oléagineuses telles que les graines de tournesol, les graines de melon, etc. Il est donc proposé de fixer également une teneur maximale pour les graines oléagineuses autres que les arachides, en conformité avec les teneurs maximales actuelles pour les arachides. Toutefois, étant donné que le processus de fabrication d’huiles végétales raffinées permet d’éliminer presque complètement les aflatoxines, il convient d’exclure les graines oléagineuses, y compris les arachides, destinées à être broyées pour la fabrication d’huile végétale raffinée et l’huile végétale raffinée elle-même.
(8)
Les teneurs maximales en aflatoxine B1 et en aflatoxines totales ont été fixées respectivement à 2 μg/kg et à 4 μg/kg pour toutes les céréales et tous leurs produits dérivés à l’exception du maïs devant être soumis à un traitement de triage ou à d’autres méthodes physiques avant consommation humaine, pour lequel les teneurs maximales en aflatoxine B1 et en aflatoxines totales ont été fixées respectivement à 5 μg/kg à 10 μg/kg. Les teneurs en aflatoxines du riz en épi se situent en général légèrement au-dessus des teneurs maximales. Après la mouture, opération qui élimine l’épi, les teneurs en aflatoxines du riz blanchi sont inférieures aux teneurs maximales. Il y a donc lieu d’adopter pour le riz la démarche qui est actuellement utilisée pour le maïs, et de déterminer des teneurs maximales plus élevées en aflatoxine B1 et en aflatoxines totales pour le riz devant être soumis à un traitement de triage ou à d’autres méthodes physiques avant consommation humaine ou utilisation en tant qu’ingrédient de denrées alimentaires.
(9)
Les teneurs maximales se réfèrent à la partie des fruits à coque destinée à être consommée. Toutefois, des preuves scientifiques récentes ont démontré qu’une partie de la contamination par les aflatoxines peut se trouver sur la coque des noix du Brésil. Afin de prendre en considération ces informations scientifiques récentes, il convient par conséquent de modifier, dans l’annexe, la note de bas de page indiquant la procédure à suivre si les fruits à coque «entiers» sont analysés.
(10)
Les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l’avis du comité permanent de la chaîne alimentaire et de la santé animale,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le règlement (CE) no 1881/2006 est modifié comme suit:
1)
L’article 4 est remplacé par le texte suivant:
«Article 4
Dispositions particulières pour l’arachide, les autres graines oléagineuses, les fruits à coque, les fruits séchés, le riz et le maïs
Les arachides, les autres graines oléagineuses, les fruits à coque, les fruits séchés, le riz et le maïs non conformes aux teneurs maximales en aflatoxines établies aux points 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 et 2.1.11 de l’annexe peuvent être mis sur le marché à condition que ces denrées alimentaires:
a)
ne soient pas destinées à la consommation humaine directe ou à une utilisation comme ingrédients de denrées alimentaires;
b)
soient conformes aux teneurs maximales établies aux points 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 et 2.1.12 de l’annexe;
c)
soient soumises à un traitement ultérieur de tri ou à d’autres méthodes physiques, et qu’après ce traitement, les teneurs maximales établies aux points 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 et 2.1.11 de l’annexe ne soient pas dépassées, et que le traitement lui-même ne provoque pas d’autres résidus nocifs;
d)
portent un étiquetage mettant clairement en évidence leur utilisation et comportant la mention “Produit destiné à être obligatoirement soumis à un traitement de triage ou à d’autres méthodes physiques visant à réduire le niveau de contamination par les aflatoxines avant toute consommation humaine ou toute utilisation comme ingrédient de denrées alimentaires”. Cette mention doit figurer sur l’étiquette de chaque sac, boîte, etc., et sur le document d’accompagnement d’origine. Le code d’identification du lot doit être apposé de façon indélébile sur l’étiquette de chaque sac, boîte, etc., du lot et sur le document d’accompagnement d’origine.»
2)
L’article 5 est remplacé par le texte suivant:
«Article 5
Dispositions particulières pour les arachides, les autres graines oléagineuses, les produits dérivés de graines oléagineuses et les céréales
L’étiquette de chaque sac, boîte, etc., et le document d’accompagnement d’origine doivent indiquer clairement l’utilisation prévue. Ce document d’accompagnement doit se rattacher clairement au lot et mentionner à cette fin le code d’identification du lot figurant sur chaque sac, boîte, etc., de celui-ci. En outre, l’activité commerciale du destinataire du lot figurant sur le document d’accompagnement doit être compatible avec l’utilisation prévue.
En l’absence d’une indication claire précisant qu’ils ne sont pas destinés à la consommation humaine, toutes les arachides, toutes les graines oléagineuses et tous les produits dérivés de graines oléagineuses ainsi que toutes les céréales mis sur le marché satisfont aux dispositions sur les teneurs maximales visées aux points 2.1.5 et 2.1.11 de l’annexe.
En ce qui concerne l’exception s’appliquant aux arachides et aux autres graines oléagineuses destinées à être broyées et l’application des teneurs maximales fixées au point 2.1.1 de l’annexe, l’exception ne vaut que pour les lots dont l’étiquette indique clairement leur utilisation et porte l’inscription “produit destiné à être broyé pour la fabrication d’huile végétale raffinée”. Cette mention doit figurer sur l’étiquette de chaque sac, boîte, etc., et sur le(s) document(s) d’accompagnement. La destination définitive doit être une installation de broyage.»
3)
L’annexe est modifiée comme suit:
a)
La sous-section 2.1 (Aflatoxines) est remplacée par l’annexe du présent règlement.
b)
La note 5 de bas de page est remplacée par le texte suivant:
«(5)
Les teneurs maximales se réfèrent à la partie des arachides et fruits à coque destinée à être consommée. Si les arachides et les fruits à coque “entiers” sont analysés, on suppose, lors du calcul de la teneur en aflatoxines, que toute la contamination se trouve sur la partie destinée à être consommée, sauf pour les noix du Brésil.»
c)
Les notes de bas de page suivantes sont ajoutées:
«(40)
Graines oléagineuses auxquelles s’appliquent les codes NC 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 et produits dérivés NC 1208 - graines de melon auxquelles s’applique le code ex 1207 99
(41)
Si les produits dérivés ou transformés sont uniquement ou presque uniquement issus des fruits à coque concernés, les teneurs maximales telles qu’établies pour les fruits à coque correspondants s’appliquent également aux produits dérivés ou transformés. Dans les autres cas, l’article 2, paragraphe 1, et l’article 2, paragraphe 2, s’appliquent aux produits dérivés ou transformés.»
Article 2
Le présent règlement ne s’applique pas aux noyaux d’abricot, aux graines oléagineuses, exception faite des arachides, et aux produits dérivés de leur transformation qui ont été mis sur le marché à une date antérieure à la date d’application conformément aux dispositions applicables à cette date.
Il incombe à l’exploitant du secteur alimentaire de prouver à quelle date les produits ont été mis sur le marché.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le dixième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Il s’applique à compter de la date d’entrée en vigueur.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 26 février 2010.