PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 287/2011 DU CONSEIL
du 21 mars 2011
instituant un droit antidumping définitif sur les importations de carbure de tungstène, de carbure de tungstène simplement mélangé à de la poudre métallique et de carbure de tungstène fondu originaires de la République populaire de Chine à l’issue d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures effectué en application de l’article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4, et son article 11, paragraphes 2, 5 et 6,
vu la proposition présentée par la Commission européenne (ci-après dénommée «Commission») après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures en vigueur
(1)
Par le règlement (CEE) no 2737/90 (2), le Conseil a institué un droit antidumping définitif de 33 % sur les importations de carbure de tungstène et de carbure de tungstène fondu originaires de la République populaire de Chine. Par la décision 90/480/CEE (3), la Commission a accepté les engagements offerts par deux exportateurs importants en rapport avec le produit faisant l’objet des mesures.
(2)
À la suite du retrait de ces engagements par les deux exportateurs chinois concernés, la Commission a, par le règlement (CE) no 2286/94 (4), institué un droit antidumping provisoire sur les importations du produit concerné.
(3)
Par le règlement (CE) no 610/95 (5), le Conseil a modifié le règlement (CEE) no 2737/90 et a institué un droit définitif de 33 % sur les importations de carbure de tungstène et de carbure de tungstène fondu. À la suite d’un réexamen ouvert conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base (ci-après dénommée «enquête de réexamen précédente»), ces mesures ont été prorogées de cinq années supplémentaires par le règlement (CE) no 771/98 du Conseil (6).
(4)
Par le règlement (CEE) no 2268/2004 (7), à la suite d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures, le Conseil a institué un droit antidumping de 33 % sur les importations de carbure de tungstène et de carbure de tungstène fondu originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»).
(5)
Par le règlement (CE) no 1275/2005 (8), le Conseil a modifié la définition du produit pour qu’elle couvre également le carbure de tungstène simplement mélangé à de la poudre métallique.
2. Demande de réexamen
(6)
À la suite de la publication d’un avis d’expiration imminente des mesures antidumping définitives en vigueur (9), la Commission a reçu, le 30 septembre 2009, une demande d’ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration de ces mesures, en application de l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base. La demande a été déposée par l’Association européenne des métaux (Eurométaux, ci-après dénommé «requérant») au nom de producteurs de l’Union représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 85 %, de la production totale de carbure de tungstène, de carbure de tungstène simplement mélangé à de la poudre métallique et de carbure de tungstène fondu réalisée dans l’Union.
(7)
La demande reposait sur le fait que l’expiration des mesures entraînerait probablement la continuation ou la réapparition du dumping et du préjudice causé à l’industrie de l’Union.
3. Ouverture
(8)
Ayant déterminé, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour ouvrir un réexamen au titre de l’expiration des mesures, la Commission a annoncé, le 30 décembre 2009, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (10) (ci-après dénommé «avis d’ouverture»), l’ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
4. Enquête
4.1. Période d’enquête
(9)
L’enquête relative à la continuation ou à la réapparition du dumping a couvert la période comprise entre le 1er janvier et le 31 décembre 2009 (ci-après dénommée «période d’enquête de réexamen» ou «PER»). L’examen des tendances pertinentes aux fins de l’évaluation de la probabilité d’une réapparition du préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2006 et la fin de la PER (ci-après dénommée «période considérée»).
4.2. Parties concernées par l’enquête
(10)
La Commission a officiellement informé le requérant, les autres producteurs connus de l’Union, les producteurs-exportateurs, les importateurs, les utilisateurs notoirement concernés, les producteurs du pays analogue et les représentants de la RPC de l’ouverture du réexamen au titre de l’expiration des mesures. Elle a donné aux parties intéressées l’occasion de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(11)
Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(12)
La Commission a envoyé des questionnaires à toutes les parties notoirement concernées et à celles qui se sont fait connaître dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Des réponses ont été reçues de sept producteurs de l’Union, d’un producteur-exportateur de la RPC, d’un producteur-exportateur du pays analogue et de trois utilisateurs.
(13)
Aucun des importateurs n’a répondu à cet exercice d’échantillonnage, n’a transmis d’informations à la Commission ou ne s’est fait connaître au cours de l’enquête. Étant donné que seul un producteur-exportateur de la RPC a transmis les informations sollicitées, il n’a pas été nécessaire de sélectionner un échantillon.
(14)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer, d’une part, la probabilité d’une continuation ou réapparition du dumping et du préjudice en résultant et, d’autre part, l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
Producteurs établis dans l’Union
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Autriche
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Allemagne
-
Eurotungstène poudres SA, Grenoble, France
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutál, République tchèque
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Autriche
b)
Pays analogue
-
Global Tungsten & Powders Corp., États-Unis d’Amérique
c)
Utilisateur
-
Sandvik Hard Materials, Épinouze, France
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
(15)
Le produit concerné par le présent réexamen est le carbure de tungstène, le carbure de tungstène simplement mélangé à de la poudre métallique et le carbure de tungstène fondu originaires de la RPC, relevant actuellement des codes NC 2849 90 30 et ex 3824 30 00.
(16)
Le carbure de tungstène, le carbure de tungstène simplement mélangé à de la poudre métallique et le carbure de tungstène fondu sont des composés de carbone et de tungstène obtenus par traitement thermique (par carburation dans le premier cas et par fusion dans le troisième). Il s’agit de produits intermédiaires entrant dans la fabrication de pièces en métaux durs tels que des outils de coupe en carbure cémenté et pièces d’usure, de revêtements antiabrasifs, de matériel d’abattage et de forage, ainsi que d’outils d’étirage et de forgeage des métaux.
(17)
La présente enquête a confirmé que le produit concerné vendu par le producteur-exportateur à l’Union était identique, en termes de caractéristiques physiques et chimiques et d’utilisations, au produit élaboré par les producteurs de l’Union et vendu sur le marché de l’Union ou à celui élaboré et vendu dans le pays analogue; ils sont dès lors considérés comme des produits similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. PROBABILITÉ D’UNE CONTINUATION OU D’UNE RÉAPPARITION DU DUMPING
1. Remarques préliminaires
(18)
Conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il a été examiné s’il existait un dumping et, le cas échéant, si l’expiration des mesures existantes favoriserait la continuation ou la réapparition du dumping. Il convient de rappeler que dans le cadre de l’enquête menée au titre de cet article, le statut d’entreprise opérant dans les conditions d’une économie de marché ne fait l’objet d’aucun réexamen.
(19)
Comme indiqué plus haut, il n’a pas été nécessaire de recourir à l’échantillonnage dans le cas des producteurs-exportateurs de la RPC.
(20)
Au stade de l’échantillonnage, il est apparu que le seul producteur-exportateur chinois ayant coopéré représentait moins de 5 % des exportations chinoises totales vers l’Union. Les autorités chinoises et les autres parties intéressées ont été informées qu’en raison du faible niveau de coopération des producteurs-exportateurs, l’article 18 du règlement de base risquait d’être appliqué. La Commission n’a reçu aucune réponse à cette communication.
(21)
Néanmoins, au cours de l’enquête, dans sa réponse au questionnaire, le producteur-exportateur ayant coopéré a corrigé l’erreur qu’il avait commise dans sa déclaration à l’Union concernant ses ventes à l’exportation et a revu à la hausse son volume d’exportation vers l’Union. En parallèle, les volumes de produit concerné exportés vers l’Union à partir de la RPC ont fait l’objet d’une nouvelle analyse sur la base des chiffres d’Eurostat. Sur la base de cette analyse et après vérification de la réponse au questionnaire, il a été établi que le volume d’exportation du producteur-exportateur ayant coopéré était très élevé (11). À la lumière de ces résultats, il a été conclu que le niveau de coopération était élevé.
2. Dumping des importations durant la PER
2.1. Pays analogue
(22)
Comme aucun producteur-exportateur de la RPC ne s’est vu accorder le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché lors des enquêtes précédentes, la valeur normale pour la Chine a été établie conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
(23)
Dans l’avis d’ouverture, il était envisagé de choisir les États-Unis comme pays analogue approprié aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC. Les parties intéressées ont été invitées à présenter leurs observations sur la pertinence de ce choix. Aucune partie n’a formulé de commentaire ou d’objection à ce propos. Les États-Unis ont également été choisis comme pays analogue dans le cadre de l’enquête initiale, et aucun changement de circonstances susceptible de justifier une modification n’est apparu et n’a été communiqué à la Commission. Il a été considéré que les États-Unis étaient représentatifs en tant que marché de référence, notamment compte tenu de l’ouverture et de la compétitivité du marché intérieur américain. En outre, un producteur américain a accepté de coopérer dans le cadre du présent réexamen.
(24)
Par conséquent, les États-Unis ont été utilisés comme pays à économie de marché analogue aux fins du présent réexamen.
2.2. Valeur normale
(25)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base, la valeur normale a été établie sur la base des informations vérifiées émanant du producteur américain ayant coopéré établi dans le pays analogue, à savoir sur la base des prix payés ou à payer sur le marché intérieur américain pour les types de produits dont il a été constaté qu’ils étaient vendus au cours d’opérations commerciales normales.
(26)
En conséquence, la valeur normale a été établie comme étant le prix de vente moyen pondéré pratiqué sur le marché intérieur par le producteur américain ayant coopéré à l’égard de ses clients indépendants.
(27)
Il a d’abord été vérifié si les ventes intérieures totales du produit similaire à des clients indépendants réalisées par le producteur américain ayant coopéré étaient représentatives au sens de l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, c’est-à-dire si ces ventes représentaient 5 % ou plus du volume total des ventes du produit concerné exporté vers l’Union. Il a été constaté que les ventes intérieures du producteur américain ayant coopéré avaient été suffisamment représentatives au cours de la période d’enquête de réexamen.
(28)
Il a ensuite examiné si les ventes intérieures du produit similaire pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. À cet effet, il a fallu déterminer, pour le produit similaire vendu sur le marché américain, la proportion des ventes intérieures bénéficiaires réalisées auprès de clients indépendants durant la PER.
(29)
Comme le volume des ventes bénéficiaires du produit similaire représentait moins de 80 % du volume total des ventes du produit similaire, la valeur normale a été établie sur la base du prix intérieur réel, calculé en tant que moyenne pondérée des ventes bénéficiaires.
2.3. Prix à l’exportation
(30)
Comme expliqué ci-dessus, étant donné que le producteur-exportateur ayant coopéré représentait plus de 90 % des ventes totales chinoises à l’exportation vers l’Union, le prix à l’exportation a été examiné sur la base des données communiquées par le producteur-exportateur, c’est-à-dire le prix réellement payé ou à payer, dûment ajusté, pour le produit concerné vendu à l’exportation vers l’Union.
2.4. Comparaison
(31)
La valeur normale moyenne pondérée a été comparée au prix moyen pondéré à l’exportation pour chaque type de produit concerné, au niveau départ usine, au même stade commercial et au même niveau de taxation. Conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base, et aux fins de garantir une comparaison équitable, les différences constatées dans les facteurs dont il est affirmé et démontré qu’ils affectent les prix et, partant, leur comparabilité, ont été prises en considération. Des ajustements ont été opérés au titre des différences dans les coûts de fret maritime et de transport intérieur, d’assurance, de frais bancaires et d’emballage. En outre, il a été procédé à un ajustement de 5 % du prix à l’exportation pour tenir compte de la taxe à l’exportation, ainsi qu’à un ajustement de la valeur normale pour tenir compte de la taxe sur la valeur ajoutée (TVA).
2.5. Marge de dumping
(32)
Conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la marge de dumping a été établie par type de produit sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré, au même stade commercial. Cette comparaison a révélé l’existence d’un dumping pendant la PER s’élevant à plus de 80 %, un niveau sensiblement plus élevé que celui qui avait été établi lors de la dernière enquête de réexamen (31 %). La marge de dumping précise ne peut être divulguée pour des raisons de confidentialité. Les calculs se fondent sur des données communiquées par un producteur-exportateur de la RPC et par un producteur du pays analogue. Le fait de divulguer la marge de dumping permettrait au producteur-exportateur de la RPC de déduire la valeur normale et le prix à l’exportation du producteur du pays analogue et inversement, ce qui constituerait une violation flagrante du droit des deux parties à la confidentialité.
3. Évolution des importations en cas d’abrogation des mesures
3.1. Remarque préliminaire
(33)
Les données utilisées dans cette section proviennent de l’analyse des données communiquées par le producteur-exportateur ayant coopéré et par Eurostat et des données figurant dans la demande de réexamen.
3.2. Capacités inutilisées des producteurs-exportateurs chinois
(34)
Les données relatives aux capacités inutilisées fournies par le producteur-exportateur chinois ayant coopéré ont été présentées diminuées ou augmentées de 20 % pour respecter la confidentialité. Les capacités de production de la RPC s’élevaient à environ 21 000 tonnes en 2006 et en 2007; elles ont connu une forte augmentation et sont passées à quelque 35 000 tonnes en 2008 et au cours de la PER, ce qui représente une augmentation de plus de 80 % au cours de la période étudiée. Ces chiffres peuvent être considérés comme sous-estimés, car la demande de réexamen a fait état d’une capacité de production avoisinant les 50 000 tonnes.
(35)
En outre, le producteur-exportateur ayant coopéré a déclaré que ses capacités ont enregistré une hausse sensible au cours de la période considérée.
(36)
Sur la base des informations réunies au cours de l’enquête, il est établi que les capacités de production chinoises ont dépassé de beaucoup la production chinoise réelle (de plus de 20 000 tonnes au moins en 2008 et au cours de la PER).
(37)
Au cours de la PER, la RPC a affiché des capacités inutilisées six fois supérieures à la consommation de l’Union (25 000 tonnes contre 3 800 tonnes pour la consommation de l’Union).
(38)
Compte tenu de ce qui précède, il ressort clairement qu’en l’absence de mesures antidumping, les capacités inutilisées de la RPC pourraient en grande partie être utilisées pour accroître les exportations vers l’Union.
(39)
De plus, les informations transmises au cours de l’enquête indiquent d’importantes distorsions du marché des matières premières entrant dans l’élaboration du produit concerné. D’une part, les matières premières font l’objet de contingents accordés par les autorités chinoises. D’autre part, les autorités chinoises limitent l’accès aux matières premières en instituant des taxes à l’exportation et en mettant en œuvre des politiques d’abattement de la TVA, lesquelles, comme indiqué au considérant 31, s’appliquent également au produit concerné. Ces facteurs constituent des éléments supplémentaires indiquant qu’en l’espèce, il est probable que le dumping se poursuive.
3.3. Attrait du marché de l’Union et prix à l’exportation vers des pays tiers
(40)
Les informations sur les prix communiquées par l’exportateur ayant coopéré, qui ne peuvent être divulguées pour des raisons de confidentialité, montrent que l’Union constitue effectivement un marché intéressant pour les producteurs-exportateurs chinois. Tout au long de la période considérée, les prix pratiqués sur les marchés d’autres pays tiers étaient inférieurs (sauf en 2007) à ceux pratiqués dans l’Union (en gros, entre 10 et 20 % plus bas sur plusieurs années au cours de la période considérée).
(41)
Pour ces motifs, il peut être conclu qu’en termes de prix pratiqués, le marché de l’Union européenne constitue incontestablement une alternative attrayante pour les exportateurs chinois.
(42)
Sur cette base, si les mesures venaient à être abrogées, les producteurs-exportateurs chinois se verraient encouragés à orienter leurs exportations vers le marché de l’Union. Les prix élevés pratiqués sur le marché de l’Union permettraient aux producteurs-exportateurs chinois de réaliser des marges bénéficiaires plus importantes.
3.4. Contournement des mesures
(43)
En 2005, les mesures ont été étendues à un code NC supplémentaire, car il a été établi que les exportateurs chinois contournaient les mesures en ajoutant de petites quantités d’une autre poudre métallique (principalement du cobalt) à la poudre de carbure de tungstène (12). Cette pratique de contournement, qui a été confirmée, est un élément de plus qui va dans le sens de la conclusion de probabilité de continuation du dumping. Elle est la preuve flagrante que le marché européen continue à être attrayant pour les producteurs-exportateurs chinois, qui, en l’absence de mesures antidumping, exporteraient probablement des volumes plus importants de carbure de tungstène vers l’Union européenne.
3.5. Conclusion sur la probabilité de continuation du dumping
(44)
L’analyse qui précède démontre que les importations en provenance de Chine ont continué à entrer sur le marché de l’Union à des prix faisant l’objet d’un dumping, avec des marges de dumping très élevées. Étant donné, en particulier, les résultats de l’analyse des prix pratiqués sur les marchés de l’Union européenne et d’autres pays tiers, ainsi que les capacités disponibles en RPC, il peut être conclu qu’il existe une probabilité de continuation du dumping si les mesures venaient à être abrogées.
D. SITUATION SUR LE MARCHÉ DE L’UNION
1. Définition de l’industrie de l’Union
(45)
Au sein de l’Union, le produit similaire est élaboré par sept sociétés ou groupes de sociétés.
(46)
Ces sociétés sont donc réputées constituer l’industrie de l’Union, au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base, et sont dénommées ci-après «industrie de l’Union».
2. Remarque préliminaire
(47)
Les données relatives aux importations, dans l’Union, du produit concerné en provenance de la RPC ont dû être présentées sous forme d’indices, afin de préserver la confidentialité conformément à l’article 19 du règlement de base.
(48)
En ce qui concerne les volumes d’importation réalisés sous le code TARIC 3824300010, en raison de la présence de produits autres que le produit en cause dans les données sur les importations disponibles auprès d’Eurostat au niveau du code NC (code NC 3824 30 00), l’analyse ci-après a été réalisée sur la base de données sur les importations au niveau du code TARIC, complétées par des données collectées en application de l’article 14, paragraphe 6, du règlement de base. Les données TARIC sont considérées comme confidentielles, car elles fournissent un niveau de détail qui permet l’identification des parties. Pour cette raison, certaines informations ont été présentées sous forme de fourchettes.
(49)
Les données relatives à l’industrie de l’Union ont été obtenues à partir des réponses au questionnaire des sept producteurs de l’Union.
3. Consommation sur le marché de l’Union
(50)
La consommation de l’Union a été déterminée sur la base des volumes de ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union, ainsi que des données d’Eurostat relatives aux importations.
(51)
Entre 2006 et la PER, la consommation de l’Union a diminué de 62 %, la baisse la plus importante s’étant produite entre 2008 et la PER. Durant la PER, la consommation a diminué de 63 % par rapport à 2008.
Tableau 1
Consommation
2006
2007
2008
PER
Volume (en tonnes)
+
Total des importations
1 766
1 885
2 303
755
+
Production de l’Union européenne vendue sur le marché de l’Union européenne
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Consommation
10 047
10 218
10 284
3 779
Glissement annuel
2 %
1 %
-63 %
4. Volume, part de marché et prix des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la République populaire de Chine
(52)
Les volumes, parts de marché et prix moyens des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC ont évolué comme indiqué ci-après. Les tendances suivantes concernant les quantités et les prix reposent sur les données d’Eurostat.
Tableau 2
Importations en provenance de la RPC
2006
2007
2008
PER
Volume des importations en provenance du pays concerné (en tonnes)
Plus de 700
Plus de 700
Plus de 400
Plus de 60
Indice (2006 = 100)
100
104
60
11
Part de marché des importations en provenance du pays concerné
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Prix des importations en provenance du pays concerné (en EUR/tonne)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indice (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Le volume des importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC a diminué de 89 % au cours de la période considérée pour s’établir à environ 80 tonnes au cours de la PER. Leur part de marché a également chuté, passant de 7,1 % en 2006 à 2,1 % durant la période d’enquête de réexamen.
(54)
Cette baisse peut s’expliquer par le fait que la consommation intérieure chinoise a fortement augmenté au cours de la période considérée. En outre, en ayant mis en place un système de contingents et de droits à l’exportation, les autorités chinoises semblent avoir pour politique de conserver les ressources chinoises en tungstène.
(55)
Les prix des exportations chinoises ont diminué de 14 % au cours de la période considérée. Cette évolution reflète la tendance générale également observée au niveau des prix pratiqués par l’industrie de l’Union.
(56)
La comparaison a également montré que les prix des importations en provenance de la RPC étaient de plus de 10 % inférieurs aux prix de l’industrie de l’Union, après déduction du droit antidumping en vigueur. Ces résultats sont identiques à ceux de la dernière enquête de réexamen (13).
5. Importations en provenance d’autres pays
(57)
Les volumes d’importation en provenance d’autres pays durant la période considérée sont présentés dans le tableau ci-dessous. Les tendances concernant les quantités et les prix sont fondées sur les données d’Eurostat.
Tableau 3
Importations en provenance d’autres pays
2006
2007
2008
PER
Importations en provenance d’autres pays (en tonnes)
1 050
1 138
1 873
675
Indice (2006 = 100)
100
108
178
64
Part de marché des importations en provenance d’autres pays
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Prix moyen (en EUR/tonne)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indice (2006 = 100)
100
97
79
91
Part de marché détenu par les États-Unis
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Prix moyen (en EUR/tonne)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Part de marché détenu par la Corée du Sud
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Prix moyen (en EUR/tonne)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Les importations en provenance de pays tiers ont diminué de 36 % au cours de la période considérée. Elles ont suivi une tendance générale observée sur le marché et induite par une baisse de la consommation (une chute de 62 %), mais pas au même rythme. La part de marché de ces importations est ainsi passée de 10,5 % à 17,9 %. Néanmoins, l’impact de ces importations sur l’industrie de l’Union ne saurait être considéré comme étant négatif, comme il est démontré aux considérants 85 à 88 ci-après.
(59)
Il y a lieu de noter que la part de marché de la République de Corée (ci-après dénommée «Corée») a doublé au cours de la période considérée, pour atteindre 4,4 %. Les prix moyens coréens à l’importation ont diminué au cours de la période considérée, en restant toutefois constamment supérieurs au prix moyen des ventes chinoises à l’exportation.
6. Situation économique de l’industrie de l’Union
(60)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l’industrie de l’Union.
6.1. Production
(61)
La production de l’Union a tout d’abord augmenté de 5,8 % en 2007 et de 11,6 % en 2008, par comparaison avec 2006, puis a chuté de 56 % au cours de la PER par rapport à 2008.
Tableau 4
Production totale de l’Union
2006
2007
2008
PER
Volume (en tonnes)
Production
10 094
10 679
11 268
4 861
Indice (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Capacités et taux d’utilisation des capacités
(62)
La capacité de production a augmenté de 10,8 % entre 2006 et la PER. Comme la production a diminué, notamment au cours de la PER, le taux d’utilisation des capacités a enregistré une baisse générale de 57 % entre 2006 et la PER et est passé à 39 % au cours de la PER.
Tableau 5
Capacités de production et utilisation des capacités
2006
2007
2008
PER
Volume (en tonnes)
Capacités de production
11 110
11 610
12 230
12 310
Indice (2006 = 100)
100
105
110
111
Utilisation des capacités
91 %
92 %
92 %
39 %
Indice (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Stocks
(63)
Le niveau des stocks de clôture de l’industrie de l’Union a augmenté de 20 % en 2008, par rapport à 2006, pour ensuite diminuer de 26 % au cours de la PER.
Tableau 6
Stocks
2006
2007
2008
PER
Volume (en tonnes)
Stocks de clôture
1 714
1 808
2 054
1 514
Indice (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Volume des ventes
(64)
Les ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union à des clients indépendants ont connu une légère hausse entre 2006 et 2008, puis une baisse de 61 % entre 2008 et la PER. Les volumes de vente ont augmenté en 2007 et 2008, mais ont fortement diminué au cours de la PER. Cette évolution est conforme à la tendance générale d’une baisse de la consommation sur le marché de l’Union.
Tableau 7
Ventes à des clients indépendants
2006
2007
2008
PER
Volume (en tonnes)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indice (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Part de marché
(65)
La part de marché détenue par l’industrie de l’Union est demeurée relativement stable entre 2006 et 2008, puis a augmenté de 4 points de pourcentage entre 2008 et la PER. Dans l’ensemble, il y a eu une hausse de 5 points de pourcentage au cours de la période considérée.
Tableau 8
Part du marché de l’Union européenne
2006
2007
2008
PER
Part du marché de l’Union européenne
56 %
55 %
57 %
61 %
Indice (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Croissance
(66)
Comme la baisse des ventes a été légèrement inférieure à celle de la consommation, l’industrie de l’Union a été en mesure d’accroître sa part de marché.
6.7. Emploi
(67)
Le niveau d’emploi de l’industrie de l’Union a diminué de 17 % entre 2006 et la PER. L’emploi a également enregistré une baisse au cours de la période 2006-2008, au moment où la production augmentait légèrement, ce qui montre les efforts déployés par l’industrie de l’Union en vue d’améliorer sa productivité. Au cours de la PER, toutefois, la chute de la production a entraîné une forte détérioration de l’emploi.
Tableau 9
Emploi
2006
2007
2008
PER
Moyenne (période considérée)
Emploi total
674
667
653
557
Indice (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Productivité
(68)
La productivité de la main-d’œuvre de l’industrie de l’Union, mesurée en production par personne occupée par an, a augmenté de 7 et 15 % en 2007 et 2008 respectivement, par rapport à 2006, puis a diminué de 49 % entre 2008 et la PER.
Tableau 10
Productivité
2006
2007
2008
PER
Productivité (en tonnes par an/personne occupée)
15
16
17
9
Indice (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Prix de vente
(69)
Le prix de vente moyen au niveau départ usine de l’industrie de l’Union à des clients indépendants dans l’Union a évolué à la baisse au cours de la période considérée. Dans l’ensemble, l’industrie de l’Union a dû diminuer ses prix de 15,4 % entre 2006 et la PER.
(70)
Comme expliqué aux considérants 55 et 56, les prix des importations faisant l’objet d’un dumping et provenant de la RPC ont suivi une tendance similaire à ceux de l’industrie de l’Union, mais ont été continuellement inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union. Au cours de la PER, les prix des produits en provenance de la RPC étaient de plus de 10 % inférieurs à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union.
Tableau 11
Prix unitaire sur le marché de l’Union européenne
2006
2007
2008
PER
Prix unitaire des ventes de l’Union (en EUR/tonne)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indice (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Salaires
(71)
Entre 2006 et la PER, la rémunération moyenne par salarié a augmenté de 4,8 %.
Tableau 12
Coût de la main-d’œuvre
2006
2007
2008
PER
Coût annuel de la main-d’œuvre par salarié
53 614
54 613
56 564
56 221
Indice (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investissements et capacité à mobiliser des capitaux
(72)
Entre 2006 et 2008, les flux annuels d’investissements dans le produit concerné réalisés par l’industrie de l’Union ont augmenté de 18 %. Entre 2007 et 2008, les investissements ont progressé de 103 %. Toutefois, durant la PER, les investissements ont reculé de 65 % par rapport à 2008.
(73)
Les investissements ont principalement été axés sur la construction de nouvelles installations pour produire des matériaux en tungstène à partir de matériaux usés et de débris. Les investissements ont dû être revus à la baisse pour les raisons suivantes: i) le recul du niveau général de production sur le marché de l’Union; ii) les distorsions du marché des matières premières (voir considérant 39); et iii) la crise économique.
(74)
Au cours de la PER, aucun gros investissement n’a été réalisé. Cela peut en partie s’expliquer par la crise économique, qui a éclaté en 2008 et a atteint son point culminant au cours de la PER, lorsque l’accès aux nouveaux capitaux est devenu encore plus difficile.
Tableau 13
Investissements
2006
2007
2008
PER
Investissements nets (en milliers d’euros)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indice (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Rentabilité et rendement des investissements
(75)
Grâce, d’une part, aux mesures antidumping en vigueur et, d’autre part, aux efforts qu’elle a consentis en vue de diversifier ses sources de matières premières, l’industrie de l’Union a pu, entre 2006 et 2008, maintenir un niveau positif de rentabilité, même si ce dernier a, dans l’ensemble, diminué de 26 % durant cette période. Au cours de la PER, toutefois, la situation de l’industrie de l’Union a été bien moins favorable, traduisant une certaine fragilité à cet égard.
(76)
Le rendement des investissements a globalement suivi la tendance de la rentabilité tout au long de la période considérée.
Tableau 14
Rentabilité et rendement des investissements
2006
2007
2008
PER
Rentabilité nette des ventes de l’Union européenne à des clients indépendants (en % des ventes nettes)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Rendement des investissements (bénéfice net en % de la valeur comptable nette des investissements)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Flux de liquidités
(77)
La tendance des flux de liquidités, qui représentent la capacité de l’industrie à autofinancer ses activités, est restée positive au cours de la période faisant l’objet de l’enquête. Toutefois, entre 2006 et la PER, elle a diminué d’environ 35 %.
Tableau 15
Flux de liquidités
2006
2007
2008
PER
Liquidités (en milliers d’euros)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indice (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Importance de la marge de dumping
(78)
Le dumping pratiqué par la RPC s’est poursuivi au cours de la PER à un niveau bien supérieur au niveau actuel des mesures. En outre, compte tenu des distorsions du marché des matières premières, des capacités non utilisées et des prix des importations en provenance de la RPC, l’impact des marges de dumping effectives sur l’industrie de l’Union ne saurait être considéré comme négligeable.
6.15. Rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping
(79)
Il a été procédé à une analyse pour déterminer si l’industrie de l’Union s’était rétablie des suites des pratiques de dumping antérieures. Il a été conclu qu’elle était parvenue, dans une large mesure, à se rétablir, étant donné que les mesures antidumping en vigueur se sont avérées efficaces. Néanmoins, la crise économique a mis un terme à ce processus et a accentué les difficultés de l’industrie de l’Union.
7. Incidence des importations faisant l’objet d’un dumping et d’autres facteurs
7.1. Incidence des importations faisant l’objet d’un dumping
(80)
Ce fléchissement de la consommation dans l’Union s’est accompagné d’une baisse de la part de marché des importations chinoises, qui est passée de 7,1 % à 2,1 % (voir considérant 52). Les informations disponibles indiquent que ces importations ont été effectuées à des prix inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union, mais aussi à ceux des importations en provenance d’autres pays tiers. Comme indiqué au considérant 56 ci-dessus, sur la base d’un calcul excluant le droit antidumping, le prix des importations chinoises était inférieur de 10,7 % aux prix de l’industrie de l’Union au cours de la PER. Il convient de rappeler que le taux de droit s’élève à 33 %. Par conséquent, le niveau de sous-cotation démontre, d’une part, l’efficacité des droits en vigueur et, d’autre part, la nécessité de maintenir ces mesures. Cette conclusion est corroborée par le fait que la sous-cotation constatée était au même niveau que celle établie lors de la dernière enquête de réexamen. L’incidence des importations en provenance de la RPC faisant l’objet d’un dumping sur les prix pratiqués par l’industrie de l’Union n’a donc pas changé et, en l’absence de toute preuve établissant le contraire, il est probable qu’elle se poursuive.
7.2. Impact de la crise économique
(81)
En raison des conditions économiques extrêmement négatives qui prévalaient au cours de la PER dans le secteur du tungstène en aval, notamment dans le secteur de l’acier et du carbure cémenté, qui représente la majorité de la consommation de tungstène dans l’Union, l’industrie de l’Union a fortement réduit la production et les ventes du produit concerné.
(82)
Avant la crise, les sociétés opérant en aval possédaient d’importants stocks de tungstène qui n’ont pas été réalimentés au cours de la PER, ce qui a porté un autre coup dur au niveau de production de l’industrie de l’Union.
(83)
Comme la production a baissé et comme l’industrie de l’Union est une industrie à forte intensité de capital, qui a donc besoin de produire un certain volume pour maintenir un coût unitaire fixe bas, la rentabilité a été gravement affectée.
(84)
Cependant, l’analyse de l’industrie de l’Union, avant la crise, prouve l’efficacité des mesures antidumping en vigueur. L’enquête a montré que les principaux producteurs de l’Union ont réalisé d’importants investissements afin d’éviter les distorsions du marché des matières premières et sont restés en mesure de soutenir la concurrence sur le marché en maintenant une position saine.
7.3. Importations en provenance d’autres pays
(85)
Selon les estimations, le volume des importations en provenance d’autres pays tiers a diminué de 36 %, passant de 1 500 tonnes en 2006 à 675 tonnes durant la PER. La part de marché des importations en provenance d’autres pays est passée de 10,5 % en 2006 à 17,9 % durant la PER. Entre 2006 et la PER, le prix moyen à l’importation a diminué de 8,9 %. Les principaux pays importateurs étaient la Corée du Sud et les États-Unis.
(86)
La part de marché des importations en provenance de la Corée du Sud a doublé au cours de la période considérée (de 2,2 % à 4,4 %). Les informations disponibles indiquent néanmoins qu’au cours de la PER, ces importations ont été effectuées à des prix très légèrement inférieurs (de 6,6 %) à ceux de l’industrie de l’Union, mais supérieurs (de 9,8 %) à ceux des importations originaires de la RPC.
(87)
La part de marché des importations en provenance des États-Unis a diminué de 15,1 points de pourcentage au cours de la période considérée (passant de 4,2 % à 3,6 %). Les informations disponibles indiquent néanmoins qu’au cours de la PER, ces importations ont été effectuées à des prix supérieurs à ceux de l’industrie de l’Union, et donc largement supérieurs (de 31 %) à ceux des importations originaires de la RPC.
(88)
En conclusion, parmi les grands producteurs de carbure de tungstène exportant vers l’Union, les exportateurs sud-coréens et américains n’auraient pas pu avoir une incidence négative sur la situation de l’industrie de l’Union, notamment en raison des prix pratiqués (similaires ou même supérieurs à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union) et, dans le cas des États-Unis, en raison également du rétrécissement de leur part de marché.
8. Conclusion
(89)
Grâce aux droits antidumping efficaces mis en place, l’industrie de l’Union a pu se remettre, dans une certaine mesure, des effets du dumping préjudiciable antérieur.
(90)
Néanmoins, il ne peut être conclu que l’industrie de l’Union est désormais hors de danger. Bien que pratiquement tous les indicateurs de préjudice relatifs aux résultats financiers des producteurs de l’Union - tels que la rentabilité, le rendement des investissements et les flux de liquidités - se soient améliorés au cours des premières années de la période considérée, l’enquête a également montré qu’au cours de la PER, tous les indicateurs de préjudice se sont détériorés.
(91)
En dépit du fait que le fléchissement de la demande au cours de la PER pourrait être en partie attribué à la crise économique, l’enquête a soigneusement analysé l’incidence sur la situation de l’industrie de l’Union des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC.
(92)
Comme indiqué au considérant 52, les volumes d’importations en provenance de la RPC ont effectivement diminué entre 2006 et la PER. Les prix de ces importations ont diminué de 14 % au cours de la même période, ce qui, vu sous l’angle de la période considérée de quatre ans, reflète l’évolution des prix de l’industrie de l’Union. Il y a toutefois lieu de noter que la baisse importante (de 15 %) des prix des importations chinoises faisant l’objet d’un dumping s’est produite entre 2006 et 2007, c’est-à-dire bien avant la crise économique, au moment où l’industrie de l’Union était en voie de rétablissement. Les prix des importations chinoises faisant l’objet d’un dumping se sont ensuite stabilisés, et il semble que la baisse liée à la crise financière ait été limitée. Le moment auquel est survenue la diminution importante des prix opérée par les exportateurs chinois (avant la crise) pourrait signifier qu’ils mettaient en place une stratégie de prix plus resserrée et plus offensive afin de pratiquer des prix inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union. De fait, l’écart de prix entre les exportations chinoises et les produits de l’industrie de l’Union s’élevait à 27 % et 22,8 % respectivement en 2007 et 2008.
(93)
En 2008, les prix à l’exportation chinois étaient de 22,8 % inférieurs à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union. Au cours de la PER, cet écart a diminué pour s’établir à 15,7 %. Face à la chute de la consommation, les producteurs de l’Union ont dû réduire leurs prix afin de maintenir leur part de marché.
(94)
Comme indiqué au considérant 57 ci-dessus, le volume des importations en provenance d’autres pays tiers a diminué de 36 %, suivant en cela le recul de la consommation. Malgré une augmentation de la part de marché, l’incidence de ces importations sur la situation de l’industrie de l’Union ne saurait être considérée comme négative, comme il est démontré au considérant 88 ci-dessus.
(95)
En ce qui concerne la viabilité de l’industrie de l’Union, il faut préciser que les éléments de preuve réunis au cours de l’enquête ont démontré que l’industrie de l’Union avait été en mesure de soutenir la concurrence dans des conditions de marché normales face aux importations en provenance de pays tiers et, même lorsque les prix étaient inférieurs à ceux des producteurs de l’Union, l’écart n’était pas aussi significatif qu’avec les prix chinois, comme il ressort des considérants 85 à 88 ci-dessus.
(96)
Sa situation s’étant améliorée au cours des années précédant la PER, l’industrie de l’Union a investi dans les nouvelles technologies de pointe pour élaborer le produit concerné à partir de débris et éviter, en partie, les distorsions existantes sur le marché des matières premières.
(97)
Compte tenu de la situation globale de l’industrie de l’Union et des importations en provenance de la RPC entre 2006 et la PER, ainsi que de l’évolution positive de certains indicateurs relatifs à l’industrie de l’Union, il est considéré, en conclusion, que l’industrie de l’Union n’a pas subi de préjudice important au cours de la période considérée. La probabilité de la réapparition du préjudice a donc été examinée dans l’hypothèse où les mesures viendraient à expirer.
E. PROBABILITÉ DE RÉAPPARITION DU PRÉJUDICE
1. Remarques préliminaires
(98)
Comme décrit aux considérants 89 à 97, l’institution de mesures antidumping a permis à l’industrie de l’Union de se rétablir du préjudice subi, mais uniquement dans une certaine mesure. De fait, lorsque, au cours de la PER, la consommation a considérablement diminué, alors qu’elle aurait connu des niveaux exceptionnels pendant la plus grande partie de la période considérée, l’industrie de l’Union s’est retrouvée dans une situation vulnérable et précaire et est restée exposée à l’effet préjudiciable des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC.
(99)
Conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, les importations en provenance du pays concerné ont été analysées afin d’établir la probabilité de réapparition du préjudice.
2. Volumes et prix des exportations chinoises vers des pays tiers
(100)
Il a été établi que les prix des ventes chinoises à l’exportation vers les marchés d’autres pays tiers étaient eux aussi inférieurs à ceux des exportations vers l’Union européenne (globalement entre 10 et 20 % plus bas sur différentes années au cours de la période considérée, à l’exception de 2007). Les ventes des exportateurs chinois à destination de marchés autres que l’Union portaient sur des quantités importantes, représentant plus de 80 % du total de leurs ventes à l’exportation. Il a dès lors été considéré qu’en cas d’expiration des mesures, les producteurs-exportateurs chinois seraient incités à réorienter vers le marché de l’Union, plus attrayant, d’importantes quantités de produits qu’ils exportent vers d’autres pays tiers.
3. Capacités inutilisées sur le marché de la RPC
(101)
Comme il est décrit aux considérants 34 à 42, les données collectées au cours de l’enquête ont montré qu’il existait d’importantes capacités inutilisées en RPC. Des éléments clairs ont été dégagés, permettant de conclure qu’une grande partie de ces capacités inutilisées pourrait servir à accroître les exportations vers l’Union en l’absence de mesures antidumping. Cela est d’autant plus vrai que rien n’indique que les marchés de pays tiers ou le marché intérieur chinois seraient capables d’absorber toute production supplémentaire chinoise.
4. Conclusion
(102)
L’industrie de l’Union a subi les effets des importations chinoises faisant l’objet d’un dumping depuis plusieurs années et se trouve encore dans une situation économique précaire.
(103)
Comme indiqué ci-dessus, l’industrie de l’Union est parvenue à se remettre des effets des pratiques de dumping chinoises grâce aux mesures antidumping en vigueur. Au cours de la PER, toutefois, elle s’est retrouvée dans une situation économique difficile en raison, principalement, de la crise économique. Dans ce contexte, il est probable qu’exposée à des volumes accrus d’importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné, l’industrie de l’Union verrait ses ventes, sa part de marché et ses prix de vente se détériorer, ce qui affaiblirait sa situation financière.
(104)
En outre, comme mentionné au considérant 56 ci-dessus, il a également été constaté que le fait que les prix de vente des producteurs chinois étaient inférieurs de pratiquement 11 % en moyenne à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union semblait indiquer qu’en l’absence de mesures, il est probable que les producteurs-exportateurs chinois exporteront le produit concerné vers le marché de l’Union à des prix considérablement plus bas que ceux pratiqués par l’industrie de l’Union.
(105)
À la lumière des conclusions de l’enquête, à savoir celles relatives aux capacités inutilisées en RPC, aux distorsions constatées sur le marché des matières premières, à la capacité des producteurs-exportateurs du pays concerné à augmenter et/ou réorienter leurs volumes d’exportations vers le marché de l’Union, à la politique de prix poursuivie par les Chinois dans d’autres pays tiers et à l’attrait du marché de l’Union plus lucratif, une abrogation des mesures laisse entrevoir une probabilité de réapparition du préjudice. Ce dernier serait d’autant plus grave que l’économie est actuellement en crise.
F. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Introduction
(106)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il a été examiné si la prorogation des mesures antidumping en vigueur serait ou non contraire à l’intérêt de l’Union dans son ensemble. La détermination de l’intérêt de l’Union repose sur une appréciation des divers intérêts en cause, c’est-à-dire ceux de l’industrie de l’Union, des importateurs et des utilisateurs.
(107)
Il convient de rappeler qu’à l’issue des enquêtes précédentes il avait été considéré que l’institution de mesures n’était pas contraire à l’intérêt de l’Union. De plus, comme la présente enquête s’inscrit dans le cadre d’un réexamen et qu’elle analyse donc une situation dans laquelle des mesures antidumping sont déjà en vigueur, il est possible d’apprécier tout impact négatif anormal des mesures antidumping actuelles sur les parties concernées.
(108)
Sur cette base, il a été examiné si, en dépit des conclusions concernant la probabilité de continuation du dumping ou de réapparition du préjudice, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union de maintenir les mesures dans ce cas particulier.
2. Intérêt de l’industrie de l’Union
(109)
Au vu des conclusions relatives à la situation de l’industrie de l’Union, telles qu’exposées aux considérants 89 à 97 ci-dessus, et des arguments concernant l’analyse de la probabilité de réapparition du préjudice, tels qu’exposés aux considérants 102 à 105, il peut également être considéré que l’expiration des droits antidumping entraînerait vraisemblablement une grave détérioration de la situation financière de l’industrie de l’Union.
(110)
Il est considéré que le maintien des mesures bénéficierait à l’industrie de l’Union, qui devrait alors être en mesure d’augmenter le volume de ses ventes et, selon toute probabilité, ses prix de vente, générant de ce fait le niveau de rendement nécessaire qui lui permettrait de continuer à investir dans les nouvelles technologies pour ses installations de production. En revanche, l’abrogation des mesures mettrait un terme au rétablissement de l’industrie de l’Union, compromettant gravement sa viabilité et, partant, son existence même, ce qui réduirait l’offre et la concurrence sur le marché.
3. Intérêt des importateurs/utilisateurs
(111)
Un utilisateur s’est fait connaître et a répondu au questionnaire. L’utilisateur ayant coopéré a soutenu que le maintien des mesures n’aurait pas d’incidence négative sur la concurrence sur le marché de l’Union, mais qu’au contraire, il permettrait à l’industrie en aval de disposer d’un plus grand nombre de fournisseurs en concurrence aux prix du marché.
(112)
Il est rappelé que les enquêtes précédentes ont établi que l’institution des mesures n’aurait qu’un effet négligeable sur les utilisateurs (14). Malgré l’existence de mesures, les importateurs/utilisateurs dans l’Union ont pu continuer de s’approvisionner, entre autres, en RPC. Rien n’indique qu’ils aient rencontré des difficultés à trouver d’autres fournisseurs. Il est donc conclu qu’il est peu probable que le maintien des mesures antidumping ait une incidence grave sur les importateurs/utilisateurs dans l’Union.
4. Conclusion
(113)
On peut s’attendre à ce que la prorogation des mesures aide l’industrie de l’Union, ce qui renforcera la situation concurrentielle sur le marché de l’Union et réduira les risques de fermetures et de réduction du personnel.
(114)
En outre, on peut s’attendre à ce que la prorogation des mesures bénéficie aux utilisateurs/importateurs en permettant le maintien d’un grand nombre de fournisseurs sur le marché de l’Union.
(115)
Au vu de l’analyse qui précède, il est conclu que la prorogation des mesures n’est pas contraire à l’intérêt de l’Union.
G. MESURES ANTIDUMPING
(116)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était entendu de recommander le maintien des mesures existantes. Un délai leur a aussi été accordé pour présenter leurs observations au sujet de cette communication. Les arguments et les commentaires ont dûment été pris en compte, le cas échéant.
(117)
Il résulte de ce qui précède que, conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, les mesures antidumping applicables aux importations de carbure de tungstène, de carbure de tungstène simplement mélangé à de la poudre métallique et de carbure de tungstène fondu originaires de la RPC doivent être maintenues. Il est rappelé que ces mesures consistent en des droits ad valorem,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping définitif est institué sur les importations de carbure de tungstène, de carbure de tungstène simplement mélangé à de la poudre métallique et de carbure de tungstène fondu relevant actuellement des codes NC 2849 90 30 et ex 3824 30 00 (15) (code TARIC 3824300010) et originaires de la République populaire de Chine.
2. Le taux de droit applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, des produits décrits au paragraphe 1 s’élève à 33 %.
3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 21 mars 2011.