PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 248/2011 DU CONSEIL
du 9 mars 2011
instituant un droit antidumping définitif et portant perception définitive du droit provisoire institué sur les importations de certains produits de fibre de verre à filament continu originaires de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4,
vu la proposition présentée par la Commission européenne (ci-après dénommée «Commission»), après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. MESURES PROVISOIRES
(1)
La Commission a, par le règlement (UE) no 812/2010 (2) (ci-après dénommé «règlement provisoire»), institué un droit antidumping provisoire sur les importations de certains produits de fibre de verre à filament continu originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»).
(2)
La procédure a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 3 novembre 2009 (ci-après dénommée «la plainte») par l’APFE - Association des producteurs de fibres de verre européens, renommée depuis «GlassFibreEurope» (ci-après dénommée «plaignant»), au nom de producteurs représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 50 %, de la production totale de certains produits de fibre de verre à filament continu réalisée dans l’Union.
(3)
Il est rappelé que, comme il est indiqué au considérant 14 du règlement provisoire, l’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er octobre 2008 et le 30 septembre 2009 (ci-après dénommée «période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2006 à la fin de la PE (ci-après dénommée «période considérée»).
B. SUITE DE LA PROCÉDURE
(4)
Après avoir été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été décidé d’instituer des mesures provisoires (ci-après dénommés «conclusions provisoires»), plusieurs parties intéressées ont présenté des observations écrites afin de faire connaître leur point de vue à ce propos. Celles qui l’ont demandé ont eu la possibilité d’être entendues.
(5)
La Commission a continué à rechercher les informations jugées nécessaires aux fins de ses conclusions définitives. Outre les vérifications visées au considérant 11 du règlement provisoire, une autre vérification a été menée dans les locaux de la société Saertex à Saerbeck, Allemagne, l’un des utilisateurs de fibres de verre qui avaient coopéré en répondant à un questionnaire destiné aux utilisateurs.
(6)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l’institution d’un droit antidumping définitif sur les importations de certains produits de fibre de verre à filament continu originaires de la RPC et la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire, tel qu’il est révisé par le présent règlement (ci-après dénommés «conclusions définitives»). Un délai leur a également été accordé afin qu’elles puissent formuler leurs observations à la suite de cette notification.
(7)
Les observations orales et écrites présentées par les parties intéressées ont été examinées et prises en considération lorsqu’il y avait lieu.
1. Champ d’application de l’enquête: importations originaires de Malaisie, de Taïwan et de Turquie
(8)
Un producteur-exportateur a fait valoir que les importations de certains produits de fibre de verre à filament continu originaires de la Malaisie, de Taïwan et de la Turquie auraient dû être prises en compte dans la présente enquête. Il a déclaré que l’exclusion de ces pays constituait une mesure discriminatoire, étant donné que, conformément aux conclusions provisoires, le volume des importations en provenance de ces trois pays n’était pas négligeable et qu’il y avait des éléments attestant à première vue l’existence de sous-cotations.
(9)
À cet égard, il convient de noter tout d’abord qu’au moment de l’ouverture de l’enquête, il n’existait aucun élément attestant à première vue l’existence d’un dumping, d’un préjudice et d’un lien de causalité, comme l’exige l’article 5, paragraphe 2, du règlement de base, ce qui aurait justifié l’ouverture d’une procédure antidumping sur les importations en provenance de ces pays. Au contraire, en ce qui concerne les volumes d’importations, les plaignants ont soumis des données faisant apparaître que les importations et les parts de marchés des autres pays avaient reculé depuis 2004.
(10)
En ce qui concerne la Malaisie, Taïwan et la Turquie, l’analyse réalisée au stade provisoire a confirmé que les importations en provenance de Taïwan et de la Turquie avaient diminué au cours de la période considérée (passant respectivement de 2,0 % à 1,5 % et de 2,9 % à 2,5 %), alors que les importations en provenance de la Malaisie ont légèrement augmenté, passant de 1,0 % à 1,7 %. Même si ces niveaux d’importations sont supérieurs aux niveaux d’importations de minimis exigés en vertu de l’article 5, paragraphe 7, du règlement de base, d’autres exigences devant être remplies pour que ces pays soient inclus dans l’enquête n’ont pas été satisfaites. En particulier, aucune information n’a été reçue qui donnerait à penser que ces pays ont pratiqué du dumping. La demande d’inclusion de la Malaisie, de Taïwan et de la Turquie est donc rejetée.
C. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(11)
Il est rappelé, comme le précise le considérant 15 du règlement provisoire, que le produit concerné, tel que décrit dans l’avis d’ouverture, regroupe des fils coupés en fibre de verre, d’une longueur ne dépassant pas 50 mm, des stratifils en fibre de verre (rovings), des mèches et filés de filaments en fibre de verre et des mats en filaments de fibre de verre, à l’exclusion des mats en laine de verre, relevant actuellement des codes NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 et ex 7019 31 00 (ci-après dénommé «produit concerné»).
(12)
En outre, comme cela est indiqué au considérant 19 du règlement provisoire, il a été décidé de considérer provisoirement les filés comme relevant du produit concerné, sous réserve d’un complément d’enquête et d’autres considérations au stade définitif.
1.1. Filés
(13)
À la suite de la communication des mesures provisoires, la demande d’exclusion des filés a fait l’objet d’une enquête approfondie. À cet égard, il est rappelé qu’un grand nombre d’observations affirmant que les filés devaient être exclus ont été reçues avant l’institution des mesures provisoires (voir considérants 18 et 19 du règlement provisoire). En outre, après l’institution des mesures provisoires, une quantité substantielle de données supplémentaires et plus détaillées a été reçue de la part des parties intéressées. Toutes ces observations ont été analysées en détail, conformément aux explications ci-après.
(14)
Plusieurs parties intéressées ont déclaré que les filés devaient être distingués des trois autres types de produits de base mentionnés au considérant 17 du règlement provisoire, et ce pour les raisons suivantes: i) les filés présenteraient d’autres caractéristiques physiques et chimiques; ii) le processus de production des filés et des trois autres types de produits de base serait différent; et iii) les filés seraient utilisés à d’autres fins.
(15)
En ce qui concerne les arguments i) et ii), des éléments de preuve ont été soumis qui renvoient à des caractéristiques distinctives entre les stratifils, les fils coupés et les mats, d’une part, et les filés, d’autre part. Plus précisément, les données indiquent que les mats et les fils coupés sont généralement fabriqués à partir de stratifils et non de filés. Après communication des conclusions définitives, l’industrie de l’Union a contesté cette distinction, faisant valoir que certains types spéciaux de fils coupés étaient fabriqués, en réalité, à partir de filés. Toutefois, l’existence de certains types spéciaux de fils coupés fabriqués à partir de filés n’implique pas que les filés doivent être considérés comme relevant de la définition du produit concerné (voir également considérant 20 ci-après).
(16)
Pour ce qui est du premier argument concernant les différences de caractéristiques chimiques et physiques de base, une étude menée par un institut de recherche de pointe a été soumise par une partie intéressée. Cette étude a notamment comparé les caractéristiques chimiques et physiques des stratifils et des filés. Après communication des conclusions définitives, certaines réserves ont été émises par rapport aux résultats de cette comparaison, ce qui a poussé certains utilisateurs de filés à formuler des observations importantes. Ces données permettent de conclure qu’un composant chimique essentiel des stratifils, des mats et des fils coupés est le «silane», un agent de couplage chimique facilitant l’absorption de résine pour matrices. Les filés ne sont généralement pas fabriqués avec un tel agent chimique, mais nécessitent, en revanche, une substance chimique à base d’amidon et d’huile (ensimage) qui est ajoutée en tant que lubrifiant et agent protecteur afin que le filé résiste aux rigueurs d’un tissage à grande vitesse. Contrairement à l’agent de couplage utilisé pour les stratifils, qui aide à absorber la résine, l’ensimage agit comme un répulsif sur la résine. En ce qui concerne les caractéristiques chimiques de base, il a également été établi que la matière première de verre utilisée pour les filés avait une composition plus stable et une uniformité plus élevée en matière de taille de particules que la matière première utilisée pour les autres types de produits.
(17)
Du point de vue physique, les filés ne semblent pas partager les mêmes caractéristiques élémentaires que les autres types de produits. Premièrement, il est communément admis que les filés sont, en général, une matière plus fine, présentant un diamètre de fibre et une densité linéaire nettement inférieurs à ceux des stratifils. Deuxièmement, les filés constituent le seul type de produit torsadé (même s’il existe aussi des filés non torsadés).
(18)
Pour ce qui est du deuxième argument concernant les différences dans le processus de fabrication, même si toutes les parties reconnaissent que les quatre types de produits de base sont fabriqués à partir de verre fondu contenant du sable siliceux, du carbonate de soude, du calcaire, du kaolin et de la dolomite, qui est étiré à travers des plaques, thermorésistantes en platine rhodié percées de multiples trous (filières), il existe certaines différences importantes dans le processus de production des filés par rapport aux autres produits faisant l’objet de l’enquête. Tout d’abord, pour la production de filés, une plus grande précision ainsi qu’une température et un apport d’énergie stables sont requis, de sorte que des paramètres de contrôle plus stricts sont appliqués (débit des filières, etc.). Étant donné que les trous des filières sont plus petits, le volume de production est sensiblement moins élevé que pour les autres produits. Par conséquent, les fours sont généralement utilisés pour produire soit des filés, soit des stratifils - en effet, pour des raisons économiques, les producteurs de fibres de verre ne produisent pas ces deux produits en alternance sur les mêmes fours. Une autre différence au niveau du processus de fabrication est liée au fait que, à la suite du processus d’étirage à travers les filières, les filés sont soumis à un processus de torsadage.
(19)
Pour ce qui est de l’argument iii) concernant les différences d’application, il s’est avéré que les caractéristiques chimiques différentes des filés, comparées à celles des stratifils, des fils coupés et des mats, sont liées aux usages différents des filés. Même s’il a été conclu provisoirement que les divers types du produit concerné étaient pratiquement tous «fondamentalement destinés aux mêmes usages», sur la base des commentaires reçus après la communication des conclusions provisoires, cette question a été étudiée plus avant et il a été établi que les stratifils, les fils coupés et les mats étaient utilisés pour renforcer les matières plastiques dans des produits composites, alors que les filés étaient utilisés en premier lieu pour produire des matériaux nettement plus légers, destinés à des applications de tissus techniques telles que l’isolation, la protection et la filtration de haute performance. Dans certains cas, les filés peuvent également convenir à des fins de renforcement, mais il ne s’agit que d’un nombre de cas très limités, très rarement motivés par des raisons économiques, compte tenu du prix de revient très élevé des filés par rapport aux stratifils.
(20)
Compte tenu des différences susmentionnées, il n’est pas surprenant que le marché perçoive également les filés comme des éléments différents des trois autres produits. En effet, un rapport de marché publié dans un magazine indépendant spécialisé dans les produits composites a été soumis par les utilisateurs et l’industrie de l’Union. Ce rapport, qui n’a aucun lien avec la procédure antidumping, explique d’abord que, pour des raisons liées à la production et aux usagers, une distinction doit être faite entre les filés et les stratifils. Le rapport analyse ensuite en détail la capacité de production mondiale de fibres de verre pour les deux groupes suivants: i) stratifils, fils coupés et mats, pris dans leur ensemble; et ii) filés (3).
(21)
En ce qui concerne le potentiel de substitution des filés par d’autres types de produits de base, il convient de noter, comme cela a déjà été indiqué au considérant 19 du règlement provisoire, qu’une telle solution est théoriquement possible, étant donné que les filés peuvent être utilisés dans un petit nombre d’applications à la place d’autres types de produits. Toutefois, à la suite de l’analyse approfondie, la Commission a déterminé que cette option ne serait absolument pas économique dans la pratique, en raison de l’écart de coût substantiel entre la fabrication des filés et celle d’autres produits, qui peut s’expliquer par les différences concernant le processus de fabrication mentionnées au considérant 18 ci-dessus.
(22)
Dans la plainte qui est à la base de la présente enquête, il a été explicitement mentionné que le produit concerné avait une fonction et donc un usage ou une finalité unique, à savoir le renforcement de matières plastiques dans des matériaux composites. Toutefois, l’analyse susmentionnée a établi que les différences dans le processus de fabrication des filés, par rapport aux stratifils (et aux fils coupés ou mats), entraînaient des caractéristiques physiques et chimiques de base fondamentalement différentes, compte tenu des différentes applications des filés, lesquelles incluent plusieurs usages autres que les matériaux composites. Les observations reçues à cet égard après communication des conclusions définitives ne sont pas de nature à modifier cette conclusion.
(23)
Compte tenu de ce qui précède, la demande d’exclusion des filés en raison de caractéristiques physiques et chimiques ainsi que d’usages différents de ceux des stratifils, fils coupés et mats est acceptée. Il est donc conclu que les filés doivent être exclus de la définition du produit concerné telle qu’elle figure dans le règlement provisoire. Les filés sont dès lors exclus définitivement de la procédure.
(24)
Il convient de noter qu’une demande d’exclusion des filés fins a été soumise par une partie intéressée, mais cette demande n’est plus pertinente, compte tenu de l’exclusion de l’ensemble des filés de la définition du produit.
1.2. Stratifils texturisés
(25)
Une partie intéressée a demandé l’exclusion des stratifils texturisés. Cette demande était fondée sur l’argument selon lequel les stratifils texturisés devaient être traités selon le même principe que les stratifils imprégnés, étant donné que le produit n’est plus un stratifil, mais plutôt un produit en aval.
(26)
À cet égard, il convient de rappeler la raison d’exclusion de certains stratifils imprégnés. En effet, certains stratifils et filés ont été exclus, car ces types de produits font l’objet d’un traitement spécial par enrobage et imprégnation et ont une perte au feu supérieure à 3 %, ce qui leur confère des caractéristiques physiques et chimiques différentes.
(27)
En ce qui concerne les stratifils texturisés, il est entendu qu’il s’agit de stratifils qui ne sont ni enrobés ni imprégnés et qui ont une perte au feu comprise entre 0,3 % et 0,13 %. Il s’agit donc de produits manifestement différents des stratifils imprégnés qui ont été exclus lors de la phase provisoire. En outre, il s’est avéré que, comme les autres stratifils, les fils coupés et les mats, les stratifils texturisés sont utilisés en premier lieu pour renforcer des matières plastiques dans les matériaux composites. Ils relèvent donc clairement de la définition du produit, telle qu’elle ressort de la plainte et de l’avis d’ouverture de la présente procédure, et rien ne semble justifier leur exclusion.
(28)
Il est donc conclu que les stratifils texturisés relèvent clairement et indiscutablement de la définition du produit soumis à la présente procédure et que la demande d’exclusion de la définition du produit doit être rejetée, faute d’éléments factuels suffisants.
1.3. Conclusion
(29)
En ce qui concerne la définition du produit, aucune autre demande n’a été soumise.
(30)
Compte tenu de ce qui précède, il a été jugé utile de réviser la définition du produit telle qu’elle figure dans le règlement provisoire. Par conséquent, le produit concerné correspond définitivement à des fils coupés en fibre de verre, d’une longueur ne dépassant pas 50 mm, des stratifils (rovings) en fibre de verre, à l’exclusion des stratifils (rovings) en fibre de verre imprégnés et enrobés ayant une perte au feu supérieure à 3 % (déterminée conformément à la norme ISO 1887), et des mats en filaments de fibre de verre, à l’exclusion des mats en laine de verre.
2. Produit similaire
(31)
En l’absence de toute demande ou observation y relative et compte tenu des résultats exposés dans les considérants 13 à 23 ci-dessus, les conclusions du considérant 20 du règlement provisoire sont confirmées.
D. DUMPING
1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(32)
À la suite de la publication des mesures provisoires, un producteur/groupe exportateur qui n’a pas bénéficié du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a une nouvelle fois fait savoir qu’il n’était pas d’accord avec le rejet de sa demande. Toutefois, le producteur/groupe exportateur en question a uniquement réitéré les demandes faites précédemment au cours de la procédure sans présenter de nouveaux arguments. Il est rappelé que, comme cela est expliqué dans le règlement provisoire, ces arguments ont déjà été examinés en détail dans le cadre d’une communication individuelle avec le producteur/groupe exportateur en question.
(33)
En outre, à la suite de la communication des conclusions définitives, le producteur/groupe exportateur en question a fait valoir que la Commission n’avait pas tenu compte de nouveaux éléments de preuve qu’il avait soumis. Il est noté à cet égard que les éléments en question ne concernaient que la soumission de certains documents étayant l’argument déjà avancé et auquel il avait été répondu, en ce qui concerne la composition du conseil d’administration de la société. Par conséquent, aucun nouvel élément de preuve n’a été soumis qui soit susceptible de remettre en question la décision de rejeter la demande du producteur/groupe exportateur en question.
(34)
En conséquence, les résultats provisoires en ce qui concerne la demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, formulée par le producteur/groupe en question, sont définitivement confirmés.
(35)
En l’absence d’autres observations, les éléments exposés aux considérants 21 à 29 du règlement provisoire concernant le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché sont confirmés de manière définitive.
2. Traitement individuel
(36)
À la suite de la communication des conclusions provisoires, le producteur/groupe exportateur qui avait émis des observations sur la décision concernant son statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a fait objection au rejet de sa demande de traitement individuel (ci-après dénommé «TI»). Cette partie a fait valoir que la Commission n’avait pas suffisamment motivé sa décision de rejeter la demande de TI.
(37)
Il convient de réitérer à cet égard, comme cela est indiqué au considérant 26 du règlement provisoire, dans la partie consacrée au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, que la plupart des administrateurs de cette société étaient désignés par une société à participation publique majoritaire. Par conséquent, une intervention significative de l’État dans le processus décisionnel de ce producteur-exportateur ne pouvait être exclue.
(38)
Il a donc été confirmé, dans le cas de ce producteur-exportateur, qu’il n’avait pas rempli les critères visés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base, étant donné qu’il n’avait pas démontré une indépendance suffisante vis-à-vis de l’État, et que sa demande de TI devait donc être rejetée.
(39)
À la suite de la communication des conclusions définitives, le producteur-exportateur susmentionné et les autres producteurs-exportateurs qui n’ont pas bénéficié d’un TI ont fait valoir que la décision de rejeter leur demande n’était pas conforme au rapport rendu par le panel de l’OMC dans l’affaire DS 397 concernant des mesures antidumping définitives sur des importations de certains éléments de fixation en fer ou en acier originaires de la République populaire de Chine. À cet égard, il convient de noter que le rapport du panel susmentionné n’est pas encore définitif, étant donné qu’il n’a pas été adopté par l’organisme de règlement des différends. En outre, la période d’appel possible contre le rapport du panel n’est pas encore arrivée à son terme. La demande a donc été rejetée.
(40)
Par conséquent et en l’absence de toute autre observation concernant le TI, le contenu des considérants 30 à 33 du règlement provisoire est confirmé définitivement et il est conclu qu’aucun des producteurs/groupes exportateurs échantillonnés auxquels le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché avait été refusé ne doit bénéficier d’un traitement individuel.
3. Valeur normale
3.1. Détermination de la valeur normale pour le producteur-exportateur/groupe de producteurs-exportateurs bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(41)
À la suite de la communication des conclusions provisoires, le producteur/groupe exportateur ayant bénéficié du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a fait valoir que, dans le cas des types de produits qui n’étaient pas vendus en quantités représentatives sur le marché intérieur (ou pas commercialisés du tout), la valeur normale du produit similaire devait être calculée sur la base d’une valeur normale construite et non, comme l’a fait la Commission lors de la phase provisoire, en utilisant comme valeur normale des prix intérieurs représentatifs pour des types de produits très proches (prix dûment ajustés).
(42)
La demande a été acceptée et, par conséquent, la valeur normale pour les types de produits non représentatifs (c’est-à-dire ceux dont les ventes intérieures représentaient moins de 5 % des ventes à l’exportation vers l’Union ou ceux qui n’avaient pas été commercialisés du tout sur le marché intérieur) a été calculée sur la base du coût de fabrication par type de produit, majoré d’un montant tenant compte des frais de vente, des dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que du bénéfice. Dans le cas des ventes intérieures, c’est le bénéfice de l’ensemble des opérations réalisées sur le marché intérieur par type de produit pour les types de produits concernés qui a été utilisé (étant donné que l’ensemble des opérations de ventes intérieures réalisées pour ces types de produits se sont avérées rentables, les conditions visées à l’article 2, paragraphe 4, étaient manifestement respectées). En l’absence de ventes intérieures, c’est un bénéfice moyen qui a été utilisé. Dans le cas d’un seul type de produit, pour lequel aucun élément n’a été fourni en ce qui concerne les coûts de fabrication, c’est la valeur normale construite pour un type de produit très proche qui a été utilisée.
(43)
Pour les autres types de produits, il a ensuite été examiné si chaque type du produit concerné vendu en quantités représentatives sur le marché intérieur pouvait être considéré comme étant vendu dans le cadre d’activités commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base et conformément aux éléments indiqués aux considérants 37 à 40 du règlement provisoire.
(44)
La suite de l’enquête a établi que les ventes bénéficiaires d’un petit nombre de types de produits comparables représentaient plus de 80 % des ventes intérieures totales et, par conséquent, le prix moyen servant à déterminer la valeur normale de ces types de produits a pu être calculé sur la base de l’ensemble des ventes intérieures. Pour les autres types, seules les ventes bénéficiaires ont été retenues.
(45)
À la suite de la communication des conclusions définitives, le producteur/groupe exportateur ayant bénéficié du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a fait valoir que la méthodologie utilisée pour construire la valeur normale des types de produits non représentatifs, comme décrit au considérant 42 ci-dessus, c’est-à-dire en utilisant le bénéfice des opérations rentables pour les types de produits en question, était contraire à la lettre de l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base. Il a également été déclaré qu’il était d’usage d’utiliser un bénéfice moyen de l’ensemble des opérations rentables pour tous les types de produits pour construire la valeur normale d’un type de produit particulier et que toute modification de cette pratique était contraire au principe de sécurité juridique.
(46)
Il convient de noter que la méthodologie décrite au considérant 42 est conforme à l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base, selon lequel les montants correspondant au bénéfice devraient être fondés sur des données réelles concernant les ventes, effectuées dans le cadre d’opérations commerciales normales, du produit similaire par l’exportateur ou le producteur. L’utilisation de l’expression «du produit similaire» n’exclut pas la ventilation du produit faisant l’objet de l’enquête en types de produits, le cas échéant. En outre, la jurisprudence applicable de l’OMC (4) précise qu’on ne peut faire abstraction des marges bénéficiaires réelles établies pour les opérations commerciales normales réalisées pour les types de produits concernés dont la valeur normale doit être construite. Il convient également de noter que le producteur/groupe exportateur n’a pas démontré que les transactions réalisées pour les types de produits dont la valeur normale a dû être construite devaient être considérées comme n’ayant pas été effectuées dans le cadre d’opérations commerciales normales. Enfin, il y a lieu de noter que la méthodologie décrite ci-dessus est équitable. En effet, dans les cas où la marge bénéficiaire des ventes réalisées dans le cadre d’opérations commerciales normales pour le type de produit concerné est inférieure au bénéfice moyen pondéré des ventes réalisées pour l’ensemble des types de produits dans le cadre d’opérations commerciales normales, c’est la marge bénéficiaire inférieure du type de produit concerné qui serait utilisée pour construire la valeur normale. La demande est donc rejetée.
3.2. Détermination de la valeur normale pour les producteurs-exportateurs/groupes de producteurs-exportateurs ne bénéficiant pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
a) Pays analogue
(47)
À la suite de la communication des conclusions provisoires, une partie intéressée a observé que la Turquie ne devait pas être utilisée comme pays analogue et a suggéré l’utilisation de la Malaisie à cet égard. Cette observation n’a été étayée par aucun élément et n’a donc pas été prise en compte.
(48)
Il convient de noter qu’à la suite de l’exclusion des filés de la définition du produit faisant l’objet de l’enquête (voir ci-dessus), le fait que les filés ne sont pas produits en Turquie ne fait plus obstacle au choix de la Turquie comme pays analogue, étant donné qu’il ne sera nécessaire de construire une valeur normale pour aucun des types de produits faisant l’objet de l’enquête (voir également considérants 50 et 51 ci-dessous).
(49)
Compte tenu de ce qui précède, il est conclu définitivement que la Turquie doit être considérée comme un pays analogue dans la présente procédure.
b) Détermination de la valeur normale
(50)
À la suite de la communication des conclusions provisoires, une partie a fait valoir que la valeur normale du produit similaire en Turquie pouvait ne pas être exacte, étant donné que la structure de coûts de l’entreprise turque ayant coopéré faisait l’objet de distorsions. En effet, l’enquête a établi que l’entreprise turque ayant coopéré encourait des frais financiers significatifs susceptibles d’entraîner des distorsions dans le calcul de la valeur normale, en particulier lorsque celle-ci est construite.
(51)
Par conséquent, pour éviter toute distorsion éventuelle du calcul, il a été décidé de regrouper les types de produits et de ne distinguer que les principales caractéristiques des produits. Ce regroupement a permis de renforcer la comparabilité en termes de volumes des ventes entre le produit concerné et le produit turc similaire et d’utiliser des prix réels par opposition à une valeur normale construite, qui aurait nécessité l’utilisation de données sur les frais de vente, les dépenses administratives et générales (données susceptibles d’être faussées par les frais financiers).
4. Prix à l’exportation et comparaison des prix
(52)
En l’absence de toute autre observation, le contenu des considérants 48 à 50 du règlement provisoire concernant l’établissement du prix à l’exportation et la comparaison entre les prix à l’exportation et la valeur normale concernée est définitivement confirmé.
5. Marges de dumping
(53)
En l’absence de toute observation, les éléments exposés aux considérants 51 à 54 du règlement provisoire concernant la méthodologie générale de calcul des marges de dumping sont confirmés de manière définitive.
(54)
Compte tenu des modifications susmentionnées en ce qui concerne le calcul des valeurs normales, et après rectification de certaines erreurs de calcul, le montant du dumping finalement déterminé, exprimé en pourcentage du prix caf net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit:
Tableau 1
Marges de dumping
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd et Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Autres sociétés ayant coopéré
29,7 %
E. PRÉJUDICE
(55)
Il convient de noter qu’à la suite de l’exclusion des filés de la définition du produit (voir considérants 13 à 23 ci-dessus), l’analyse du préjudice a dû être adaptée aux trois principaux types de produits restants, à savoir les stratifils, les fils coupés et les mats. Cela a nécessité des révisions de certains indicateurs de préjudice, du volume des importations en dumping ainsi que du calcul de la sous-cotation des prix et du niveau d’élimination du préjudice.
1. Industrie de l’Union
(56)
En ce qui concerne la définition de l’industrie de l’Union et la représentativité de l’échantillon des producteurs de l’Union, aucune nouvelle demande ou observation n’a été reçue. Par conséquent, et compte tenu du fait que le type de produit exclu de la définition du produit, à savoir les filés, représentait une faible proportion de la production et des ventes des producteurs de l’Union, les conclusions des considérants 56 à 58 du règlement provisoire sont confirmées.
2. Consommation de l’Union
(57)
En ce qui concerne la consommation de l’Union, il convient de noter, comme cela a été mentionné au considérant 55 ci-dessus, que l’exclusion de l’un des quatre principaux types de produits, à savoir les filés, de la définition du produit a entraîné une révision des volumes de consommation de l’Union.
(58)
Compte tenu de la révision susmentionnée, la consommation totale de l’Union a évolué comme suit au cours de la période considérée:
Tableau 2
Consommation de l’Union
2006
2007
2008
PE
Unités (tonnes)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indice
100
105
104
77
(59)
Cette évolution de la consommation est similaire à celle qui a été observée pour le produit faisant l’objet de l’enquête tel que défini dans le règlement provisoire: par rapport à 2006, la consommation a augmenté d’environ 5 % en 2007-2008 et a ensuite brutalement chuté, de 23 % durant la PE.
3. Importations en provenance du pays concerné
(60)
Compte tenu de l’exclusion des filés de la définition du produit, les données sur les importations ont dû être révisées.
(61)
Une partie intéressée a fait valoir que les importations originaires de la RPC provenant de producteurs liés à l’industrie de l’Union auraient dû être exclues des importations concernées.
(62)
À cet égard, il convient de rappeler tout d’abord que, comme cela est déjà mentionné au considérant 58 du règlement provisoire, les volumes importés durant la PE, en provenance de la RPC, par les producteurs échantillonnés représentaient moins de 4 % du total des importations chinoises. Cette situation reste inchangée à la suite de l’exclusion des filés de la définition du produit.
(63)
Étant donné que seulement deux producteurs de l’Union ont importé le produit concerné en provenance de la RPC durant la PE, le volume de ces importations ne peut pas être divulgué pour des raisons de confidentialité. En tout état de cause même si le volume de ces importations était déduit pour chaque année de la période considérée, l’évolution des volumes d’importation et des parts de marché resterait largement inchangée. La part de marché des importations en dumping serait inférieure, mais cette diminution représenterait moins d’un point de pourcentage pour chaque année considérée, de sorte qu’elle n’aurait pas d’influence sur la tendance globale de la période considérée.
(64)
À la suite de l’exclusion des filés, les données révisées sur les importations sont les suivantes:
a) Volume
Tableau 3
Importations en provenance de la RPC (volumes)
2006
2007
2008
PE
Unités (tonnes)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indice
100
156
186
139
b) Part de marché
Tableau 4
Importations en provenance de la RPC (part de marché)
2006
2007
2008
PE
Part de marché (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indice
100
149
179
180
(65)
À la suite de ces modifications, les tendances observées lors de la phase provisoire concernant le volume des importations du produit concerné ont évolué dans une mesure limitée. Toutefois, la hausse du volume des importations, en valeurs tant absolues que relatives, reste substantielle. Ces importations ont augmenté très rapidement durant la période considérée, notamment entre 2006 et 2008 (de 86 %), après quoi les importations chinoises ont reculé en raison de la baisse globale de la demande. Toutefois, la part de marché de ces importations a continué d’augmenter entre 2008 et la PE et elle s’est accrue de 6,3 points de pourcentage sur l’ensemble de la période.
c) Évolution des prix
(66)
À la suite de l’exclusion des filés, le prix d’importation moyen caf du produit concerné a sensiblement diminué (de 3 % environ):
Tableau 5
Importations en provenance de la RPC (prix)
2006
2007
2008
PE
Prix moyen/tonne (en EUR)
901
907
945
909
Indice
100
101
105
101
(67)
Toutefois, le tableau ci-dessus montre que la stabilité globale des prix durant la période considérée n’a pas été altérée, de sorte que la conclusion relative à l’évolution du prix de ces importations, telle qu’elle est établie dans le règlement provisoire, peut être confirmée.
d) Sous-cotation des prix
(68)
En ce qui concerne le calcul de la sous-cotation des prix, les marges provisoires ont dû être révisées, étant donné que l’exclusion des filés de la définition du produit a nécessité la suppression des ventes correspondantes des calculs du préjudice.
(69)
En outre, comme cela a été fait pour l’aspect dumping de l’enquête (voir considérants 50 et 51 ci-dessus), il a été décidé de regrouper les types de produits et de ne distinguer que les principales caractéristiques des produits. Cela s’est traduit par une hausse du volume des importations chinoises prises en compte dans la comparaison avec les ventes du produit similaire fabriqué par l’industrie de l’Union, assurant ainsi une meilleure représentativité des calculs de sous-cotation.
(70)
Enfin, un ajustement a été opéré pour tenir compte des coûts postérieurs à l’importation, étant donné que ceux-ci sont indispensables pour la vente du produit concerné.
(71)
À la suite des modifications apportées au calcul de la sous-cotation des prix de l’ajustement au titre des coûts postérieurs à l’importation en raison: i) de l’exclusion des filés; ii) du regroupement des types de produits; et iii) de l’ajustement au titre des coûts postérieurs à l’importation, les marges de sous-cotation révisées atteignent jusqu’à 18,2 %, alors que la sous-cotation moyenne des prix s’établit à 10,9 %. Les modifications ci-dessus ont également été appliquées au calcul du niveau d’élimination du préjudice (voir considérant 134 du présent règlement).
(72)
Outre les changements susmentionnés et en l’absence de toute autre demande ou observation, les conclusions des considérants 61 à 65 du règlement provisoire sont confirmées.
4. Situation économique de l’industrie de l’Union
4.1. Révision des indicateurs de préjudice en raison de l’exclusion des filés
(73)
L’exclusion des filés de la définition du produit a nécessité la correction de certains tableaux de la section D.4 du règlement provisoire. En outre, une correction mineure a été apportée aux données sur les ventes de l’un des producteurs échantillonnés. Il convient de noter que les filés n’avaient qu’une présence relativement limitée dans la production et dans les ventes des producteurs échantillonnés. Par conséquent, ces ajustements ont surtout concerné les indicateurs fondés sur l’ensemble des producteurs de l’Union (volumes des ventes et parts de marchés). Dans une moindre mesure, les prix de vente moyens des producteurs échantillonnés ont également été touchés. Toutefois, les tendances observées, également pour ces indicateurs, demeurent largement inchangées par rapport aux résultats du règlement provisoire, comme le montre le tableau ci-après. Compte tenu de la présence limitée des filés dans l’échantillon de producteurs, les indicateurs financiers (rentabilité, rendement des investissements, flux de trésorerie et investissements) n’ont pas été affectés par l’exclusion des filés de la définition du produit. Par souci de transparence, l’ensemble des tableaux concernant les indicateurs de préjudice visés dans la section D.4 du règlement provisoire sont présentés ci-après, y compris ceux qui restent inchangés.
(74)
Étant donné que l’évolution des volumes de production des producteurs échantillonnés, par rapport aux chiffres fournis dans le règlement provisoire, n’a été affectée que dans une très faible mesure (hausse de 1 % pour 2008 et la PE) par l’exclusion des filés de la définition du produit, la conclusion du considérant 67 du règlement provisoire est confirmée.
Tableau 6
Industrie de l’Union - production
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Unités (tonnes)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indice
100
103
102
64
(75)
Les chiffres sur les capacités de production de l’industrie de l’Union ont globalement reculé du fait de l’exclusion des filés, mais cette évolution n’a affecté ni la tendance ni l’utilisation des capacités. Par conséquent, la conclusion du considérant 69 du règlement provisoire est confirmée.
Tableau 7
Industrie de l’Union - capacités de production
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Capacités (en tonnes)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indice
100
100
102
89
Taux d’utilisation des capacités (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indice
100
103
100
71
(76)
Étant donné que l’évolution des stocks des producteurs échantillonnés, par rapport aux chiffres fournis dans le règlement provisoire, n’a été affectée que dans une très faible mesure (1 % de hausse pour 2007, 2008 et la PE) par l’exclusion des filés de la définition du produit, la conclusion du considérant 70 du règlement provisoire est confirmée.
Tableau 8
Industrie de l’Union - stocks
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Unités (tonnes)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indice
100
83
140
93
(77)
Toutefois, par rapport aux volumes de ventes indiqués dans le règlement provisoire, la baisse des volumes de ventes observée depuis 2006 s’est accrue de 1 % en 2007 et 2008 et a reculé de 3 % durant la PE, alors que les volumes de vente reculent toujours de 27 % durant la période considérée, de sorte que les conclusions des considérants 71 et 72 sont confirmées.
Tableau 9
Industrie de l’Union - ventes de l’Union européenne (volumes)
Tous les producteurs de l’Union européenne
2006
2007
2008
PE
Unités (tonnes)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indice
100
99
95
73
(78)
À la suite de l’exclusion des filés de la définition du produit, la part de marché de l’industrie de l’Union dans l’Union européenne a reculé pour passer de 76,3 % à 71,9 % (alors qu’elle était passée auparavant de 75,1 % à 69,5 %). Les conclusions du considérant 73 du règlement provisoire concernant la part de marché de l’industrie de l’Union sont donc confirmées.
Tableau 10
Industrie de l’Union - part du marché de l’Union européenne
Tous les producteurs de l’Union européenne
2006
2007
2008
PE
Part du marché de l’Union européenne (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indice
100
95
92
94
(79)
En ce qui concerne les prix de vente moyens, l’exclusion des filés de la définition du produit s’est traduite par une légère baisse globale des prix de vente moyens. La tendance est toutefois identique à la tendance des prix de vente indiquée dans le règlement provisoire (accroissement des chiffres de seulement 1 % pour 2008 et la PE), et les conclusions du considérant 74 de ce règlement sont donc confirmées.
Tableau 11
Industrie de l’Union - ventes de l’Union européenne (prix moyens)
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Euros/tonne
1 163
1 154
1 181
1 147
Indice
100
99
102
99
(80)
Les chiffres de l’emploi relatifs aux producteurs de l’Union ont été corrigés afin d’exclure la production des filés. La réduction relativement faible des chiffres n’a pas modifié la tendance (accroissement des chiffres de seulement 1 % pour 2008 et la PE), de sorte que les conclusions du considérant 75 du règlement provisoire sont confirmées.
Tableau 12
Industrie de l’Union - emploi
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Nombre de salariés
4 050
3 851
3 676
3 275
Indice
100
95
91
81
(81)
La productivité de l’industrie de l’Union n’a pas été touchée par l’exclusion des filés, et les conclusions du considérant 76 du règlement provisoire peuvent donc être confirmées.
Tableau 13
Industrie de l’Union - productivité
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Tonnes/salarié
121
131
136
95
Indice
100
108
113
79
(82)
Comme cela a déjà été mentionné au considérant 73 ci-dessus, compte tenu de la présence limitée des filés dans l’échantillon de producteurs, les indicateurs financiers énumérés ci-après n’ont pas été affectés par l’exclusion des filés de la définition du produit.
(83)
Le coût de la main-d’œuvre au sens des salaires annuels moyen n’a pas été affecté par l’exclusion des filés de la définition du produit, et les conclusions du considérant 77 du règlement provisoire sont donc confirmées.
Tableau 14
Industrie de l’Union - coûts de la main-d’œuvre
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Salaires annuels (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indice
100
101
103
97
(84)
La rentabilité et le rendement des investissements n’ont pas été affectés par l’exclusion des filés de la définition du produit, et les conclusions des considérants 78 à 81 du règlement provisoire sont donc confirmées.
Tableau 15
Industrie de l’Union - rentabilité et rendement des investissements
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Bénéfice net (en % du chiffre d’affaires)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Rendement des investissements
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
La situation relative aux flux de liquidités de l’industrie de l’Union n’a pas été affectée par l’exclusion des filés de la définition du produit, et la conclusion du considérant 83 du règlement provisoire est donc confirmée.
Tableau 16
Industrie de l’Union - flux de liquidités
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Flux de liquidités (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indice
100
50
22
-64
(86)
Le niveau des investissements de l’industrie de l’Union n’a pas été affecté par l’exclusion des filés de la définition du produit, et les conclusions du considérant 85 du règlement provisoire sont donc confirmées.
Tableau 17
Industrie de l’Union - investissements
Producteurs de l’échantillon
2006
2007
2008
PE
Investissements nets (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indice
100
52
109
71
4.2. Observations reçues à la suite de la communication des conclusions provisoires
(87)
Une partie intéressée a fait valoir que la Commission aurait dû analyser le préjudice (et également le lien de causalité) en se fondant sur une approche par segment, c’est-à-dire en distinguant chacun des principaux types de produits. Cette partie a considéré que les principaux types de produits étaient trop différents les uns des autres pour être analysés ensemble.
(88)
Il convient tout d’abord de rappeler que toute conclusion relative au dumping et au préjudice ne peut être tirée que pour le produit concerné et le produit similaire dans leur ensemble. Si des réclamations sont formulées à propos de la définition du produit concerné, celles-ci doivent être analysées dans ce contexte et ne doivent pas donner lieu à une analyse de préjudice distincte en fonction des différents types de produits couverts par l’enquête. Comme cela est mentionné aux considérants 13 à 23 ci-dessus, la définition du produit relevant de la présente enquête a été modifiée lors de la phase définitive de l’enquête par l’exclusion des filés. Toute conclusion relative au dumping et au préjudice ne peut être tirée que pour le produit concerné nouvellement défini et le produit similaire dans leur ensemble. Par conséquent, la réclamation ci-dessus ne peut être acceptée.
(89)
La même partie intéressée a déclaré que les données présentées pour l’industrie de l’Union n’étaient pas cohérentes. En particulier, elle a considéré que la Commission avait commis une erreur en fournissant parfois des chiffres pour l’ensemble de l’industrie de l’Union, alors que, dans d’autres cas, elle n’a eu recours qu’aux données vérifiées des seuls producteurs échantillonnés.
(90)
À cet égard, il convient tout d’abord de noter que l’échantillonnage est une procédure prévue expressément à l’article 17 du règlement de base, afin de traiter les cas dans lesquels il n’est pas possible d’effectuer une enquête détaillée auprès de certains groupes d’opérateurs. L’échantillon sélectionné de producteurs de l’Union a été jugé représentatif de l’ensemble de l’industrie de l’Union, et aucune affirmation dûment documentée allant dans le sens contraire n’a été soumise par les parties intéressées. Par conséquent, comme cela est déjà mentionné au considérant 66 du règlement provisoire, l’ensemble des indicateurs de préjudice, à l’exception de ceux qui concernent le volume des ventes et la part de marché, ont été établis sur la base de données collectées et vérifiées auprès des producteurs de l’Union ayant été échantillonnés. Le volume des ventes de l’industrie de l’Union englobant l’ensemble des producteurs de l’Union était une condition préalable au calcul de la consommation de l’Union et, à leur tour, le volume des ventes et la consommation de l’Union étaient nécessaires pour déterminer la part de marché de l’industrie de l’Union.
(91)
Une autre partie intéressée a fait valoir que les importations originaires de la RPC en provenance de producteurs liés aux producteurs de l’Union échantillonnés, comme cela est mentionné au considérant 58 du règlement provisoire, auraient dû être ajoutées aux ventes des producteurs concernés.
(92)
Étant donné que les produits en question ne sont que revendus par les producteurs de l’Union concernés, l’ajout de ces importations à leur volume de ventes entraînerait une distorsion des chiffres et ne semble donc pas justifié. En tout état de cause, comme cela est déjà indiqué aux considérants 62 et 63 ci-dessus, le volume de ces importations est limité. Comme cela est mentionné dans les mêmes considérants, les parts de marchés ne seraient elles aussi affectées que dans une mesure minime, sans que les tendances des indicateurs de préjudice correspondants soient modifiées.
(93)
Une partie intéressée a mentionné que la Commission n’avait pas expliqué pour quelle raison les ventes destinées à un usage captif avaient été prises en compte dans les chiffres des ventes de l’industrie de l’Union. Elle a affirmé que la Commission aurait dû analyser le marché captif indépendamment du marché libre.
(94)
À cet égard, il convient de souligner que les ventes pour usage captif ont été prises en compte dans l’analyse du volume des ventes et de la part de marché de l’industrie de l’Union parce qu’il s’est avéré que ces ventes étaient en concurrence avec les importations. En effet, il a été constaté que les quantités utilisées pour un usage captif par les entreprises concernées dans l’Union pouvaient, en principe, être remplacées par des fibres de verre achetées, par exemple si les conditions du marché et/ou des considérations financières venaient favoriser une telle évolution. Elles ont donc été incluses dans l’analyse du marché de l’Union. En tout état de cause, l’évolution des ventes ne subirait aucune modification substantielle si les ventes pour usage captif étaient exclues de l’analyse.
(95)
L’industrie de l’Union s’est interrogée sur les prix de vente moyens pratiqués dans l’Union par l’industrie de l’Union, tels qu’ils sont résumés au tableau 10 du règlement provisoire. Elle soupçonnait une erreur de calcul et a déclaré qu’en réalité, le recul des prix de vente au cours de la période considérée était plus important que les 2 % indiqués. Compte tenu de cette affirmation, le calcul des prix de vente moyens pratiqués dans l’Union par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon a été réexaminé. Le calcul était fondé sur les prix de vente vérifiés et s’est avéré exact. Toutefois, compte tenu de l’exclusion des filés de la définition du produit, les prix de vente moyens ont dû être recalculés en excluant les filés, et les prix de vente moyens révisés sont indiqués dans le tableau 11 ci-dessus.
(96)
Deux des producteurs retenus dans l’échantillon ont mis en question certaines des corrections réalisées par rapport aux chiffres de rentabilité qu’ils ont soumis. Les corrections contestées avaient trait à des transferts internes aux entreprises, des modifications comptables et certains éléments extraordinaires dont la Commission avait jugé qu’ils entraînaient une distorsion injustifiée des chiffres de rentabilité qui en résultent. Les corrections ont été contestées car les producteurs concernés jugeaient que des coûts importants n’étaient ainsi pas pris en compte, même s’ils avaient été encourus et pouvaient, dans certains cas, être mis en rapport avec les importations faisant l’objet d’un dumping. Les ajustements réalisés en ce qui concerne les chiffres de rentabilité des deux entreprises ont été réexaminés et se sont de nouveau avérés justifiés. L’affirmation a donc dû être rejetée.
(97)
En l’absence de tout autre argument ou observation, et compte tenu des modifications indiquées aux considérants 55 à 80 ci-dessus, les conclusions des considérants 66 à 86 du règlement provisoire sont confirmées.
5. Conclusion sur le préjudice
(98)
En l’absence d’autres arguments ou observations, les conclusions énoncées aux considérants 87 à 89 du règlement provisoire sont confirmées.
F. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(99)
Certaines parties ont réaffirmé que, compte tenu du volume et du prix des importations originaires de la RPC, il n’existait aucun lien de causalité entre le préjudice subi par l’industrie de l’Union et les importations concernées. En particulier, il a été affirmé une fois encore que le prix moyen de ces importations était resté sensiblement stable tout au long de la période considérée et que l’industrie de l’Union avait réussi à maintenir des niveaux de rentabilité proches de la marge bénéficiaire cible au cours des années 2007 et 2008, lorsque le volume des importations chinoises avait affiché sa plus forte hausse.
(100)
Les considérants 94 et 95 du règlement provisoire, qui contenaient déjà une réponse à ces affirmations, sont confirmés. En outre, comme cela est déjà indiqué dans le considérant 107 du règlement provisoire, il n’est pas possible de conclure que le lien de causalité est rompu en se fondant simplement sur l’évolution d’un petit nombre d’indicateurs de préjudice examinés sur une partie limitée de la période considérée; au contraire, l’évolution globale de l’ensemble des indicateurs de préjudice tout au long de la période considérée doit être évaluée. L’analyse provisoire avait déjà montré que les importations du produit concerné avaient entraîné une dépression des prix sur le marché de l’Union tout au long de la période considérée et avaient largement sous-coté les prix de vente de l’industrie de l’Union durant la PE. L’industrie de l’Union n’a donc pas été en mesure d’atteindre le niveau de rentabilité nécessaire, même durant les périodes où la demande était relativement forte, notamment au cours des années 2007 et 2008. Les importations en provenance de la RPC ont, en outre, constamment gagné des parts de marché, surtout en 2007, lorsque le marché des fibres de verre de l’Union européenne a enregistré une forte croissance. Si cette stratégie agressive de conquête de parts de marché par la vente constante à des prix sous-cotant les prix de l’industrie de l’Union n’a pas entraîné de détérioration grave de la rentabilité de l’industrie de l’Union avant la PE, cela est uniquement dû au fait que les niveaux de la consommation de l’Union étaient relativement élevés, ce qui a atténué l’effet préjudiciable du dumping. Toutefois, l’évolution durant la PE confirme que, dès que les conditions du marché se sont détériorées, le préjudice important causé par les importations faisant l’objet d’un dumping a été suivi de l’ensemble de ses effets. Les affirmations mentionnées au considérant 99 ci-dessus sont donc rejetées.
2. Effets d’autres facteurs
(101)
Étant donné que les filés sont exclus de la définition du produit, les données sur les importations ont dû être révisées comme suit:
Tableau 18
Importations en provenance d’autres pays tiers
Pays
2006
2007
2008
PE
Norvège
Volume (tonnes)
34 945
28 834
35 396
24 980
Part de marché (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Prix moyen/tonne (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turquie
Volume (tonnes)
28 946
24 928
20 511
18 523
Part de marché (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Prix moyen/tonne (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
États-Unis d’Amérique
Volume (tonnes)
16 757
15 821
12 145
8 726
Part de marché (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Prix moyen/tonne (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaisie
Volume (tonnes)
9 541
25 569
35 118
12 601
Part de marché (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Prix moyen/tonne (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taïwan
Volume (tonnes)
9 043
9 919
8 791
6 996
Part de marché (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Prix moyen/tonne (EUR)
928
925
928
854
Inde
Volume (tonnes)
4 363
11 227
3 741
5 353
Part de marché (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Prix moyen/tonne (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
République de Corée
Volume (tonnes)
6 277
4 845
13 918
5 112
Part de marché (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Prix moyen/tonne (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japon
Volume (tonnes)
21 142
9 498
9 949
3 710
Part de marché (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Prix moyen/tonne (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexique
Volume (tonnes)
1 017
2 977
1 803
1 763
Part de marché (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prix moyen/tonne (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Volume (tonnes)
3 930
3 096
2 123
2 029
Part de marché (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prix moyen/tonne (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Autres pays
Volume (tonnes)
6 787
12 923
6 899
7 092
Part de marché (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Prix moyen/tonne (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Abstraction faite des importations originaires des États-Unis et de Taïwan, qui ont reculé d’environ 35 % (PE) par rapport aux volumes indiqués dans le tableau 17 du règlement provisoire, les importations originaires des autres pays ne semblent avoir été que très modérément influencées par l’exclusion des filés.
(103)
Plusieurs parties intéressées ont répété que la crise économique, et non les importations faisant l’objet d’un dumping, était à l’origine du préjudice subi par l’industrie de l’Union, ou encore que la crise économique était la principale cause de préjudice, alors que les importations originaires de la RPC étaient tout au plus un facteur secondaire, additionnel. À cet égard, il a été affirmé qu’il y avait une corrélation entre la consommation et la rentabilité et que la rentabilité ne s’était détériorée que lorsque la demande a chuté. En même temps, il a été soutenu qu’il n’y avait pas de corrélation entre la part du marché de l’Union européenne, les prix de vente et la rentabilité de l’industrie de l’Union, d’une part, et la part du marché de l’Union européenne et les prix de vente des importations chinoises, d’autre part. Il a également été avancé que la Commission n’avait pas convenablement évalué les effets préjudiciables du recul de la consommation dans l’Union européenne et qu’elle avait donc agi en violation de l’article 3, paragraphe 7, du règlement de base.
(104)
La première partie de l’argumentation ci-dessus a été largement traitée aux considérants 99 à 102 du règlement provisoire. En effet, les répercussions de la crise économique sur le préjudice ont été examinées, et il a été reconnu, au considérant 101 du règlement provisoire, que la récession économique et la contraction de la demande avaient eu un effet négatif sur la situation de l’industrie de l’Union et que, en tant que telles, elles avaient contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union. Toutefois, cela ne change rien à l’effet préjudiciable des produits chinois importés en dumping à très bas prix sur le marché de l’Union tout au long de la période considérée. En d’autres termes, la crise économique observée durant la PE a aggravé le préjudice subi par l’industrie de l’Union, mais les importations originaires de la RPC sont bel et bien à l’origine du préjudice qui est jugé important au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base. Cette argumentation a donc été rejetée.
3. Conclusion relative au lien de causalité
(105)
Aucun des arguments présentés par les parties intéressées ne démontre que l’impact de facteurs autres que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC est suffisant pour rompre le lien de causalité entre ces mêmes importations et le préjudice constaté. Compte tenu de ce qui précède et en l’absence de toute autre observation n’ayant pas encore été prise en considération, il est conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC ont causé un préjudice important à l’industrie de l’Union au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
(106)
Les conclusions relatives au lien de causalité exposées dans le règlement provisoire, telles qu’elles sont résumées dans ses considérants 117 à 119, sont donc confirmées.
G. INTÉRÊT DE L’UNION
(107)
En réponse aux observations des parties, la Commission a réalisé une analyse plus approfondie de tous les arguments relatifs à l’intérêt de l’Union.
1. Intérêt de l’industrie de l’Union
(108)
Les plaignants ont répété que l’institution de mesures antidumping était essentielle pour que l’industrie de l’Union reste viable et opérationnelle à l’avenir, étant donné que l’érosion des prix provoquée par les importations faisant l’objet d’un dumping originaires de la RPC avait gravement affecté les ventes, la rentabilité et la capacité d’investissement de l’industrie de l’Union. En l’absence d’autres observations spécifiques à ce propos, les considérants 122 à 126 du règlement provisoire sont confirmés.
2. Intérêt des importateurs indépendants dans l’Union
(109)
En l’absence d’observations spécifiques à ce propos, les considérants 127 et 128 du règlement provisoire sont confirmés.
3. Intérêt des utilisateurs
(110)
Après l’institution des mesures provisoires, plusieurs utilisateurs et associations d’utilisateurs qui ne s’étaient pas fait connaître lors de la phase provisoire se sont fait connaître et ont émis des observations.
(111)
De nombreux utilisateurs ont réitéré des observations générales sur certaines des questions qui avaient déjà été analysées dans le règlement provisoire, sans fournir de nouvelles données à cet égard ou d’éléments de preuve supplémentaires attestant leurs déclarations. Sur d’autres questions toutefois, de nouvelles informations ont été obtenues et, par conséquent, analysées.
(112)
Plusieurs parties intéressées ont fait valoir que la coopération obtenue de la part des utilisateurs n’était pas représentative de la complexité du secteur et que la plupart des utilisateurs étaient des petites et moyennes entreprises dont la situation et les avis avaient été négligés dans le cadre de l’analyse de l’intérêt de l’Union.
(113)
À cet égard, il convient de rappeler tout d’abord que treize utilisateurs ont répondu à un questionnaire et que plusieurs autres utilisateurs ont également émis des commentaires. En outre, plusieurs associations agissant au nom des utilisateurs ont transmis des observations. De nombreuses parties intéressées ont également fait connaître leur avis dans le cadre d’une audition. Après ajustement du calcul du fait de l’exclusion des filés de la définition du produit, la part des utilisateurs ayant coopéré s’est établie à environ 24 % des importations du produit concerné. Un tel niveau de coopération est considéré comme représentatif.
(114)
Il y a néanmoins lieu de reconnaître que la plupart des utilisateurs qui ont rempli un questionnaire étaient des entreprises d’assez grande taille. À cet égard, la Commission est tributaire de la coopération qu’elle obtient en définitive. On considère toutefois que, à travers la coopération obtenue de la part de plusieurs associations (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), les préoccupations des petites et moyennes entreprises ont effectivement été entendues et prises en compte.
(115)
Plusieurs utilisateurs ainsi qu’une association ont contesté l’évaluation de la Commission relative au nombre de personnes employées dans l’industrie utilisatrice des fibres de verre figurant au considérant 130 du règlement provisoire. À cet égard, il convient de rappeler qu’au considérant 130 du règlement provisoire, la Commission a estimé le nombre total de personnes travaillant dans l’ensemble des entreprises en aval de l’industrie de l’Union utilisant des produits à base de fibres de verre, y compris la fabrication d’autres produits situés en aval, à environ 50 000 à 75 000. Les parties susmentionnées ont affirmé que ce chiffre pouvait atteindre un total de 200 000 à 250 000 personnes et elles ont été invitées à justifier ces estimations. Même si une association, l'«European Boating Industry», a fourni certaines données à l’appui de cette affirmation relatives à la construction navale, aucun élément de preuve concluant n’a été soumis qui permettrait de faire le lien entre ces chiffres de l’emploi et le produit concerné ou le produit similaire.
(116)
En tout état de cause, le fait d’établir l’intérêt des utilisateurs de fibres de verre sur la base de données aussi générales, englobant l’ensemble des personnes employées dans toutes les entreprises en aval de l’industrie de l’Union, y compris les divisions d’entreprises multinationales n’ayant absolument aucun lien avec les produits à base de fibre de verre, entacherait sérieusement la crédibilité de l’analyse de l’intérêt de l’Union.
(117)
Il convient également de rappeler, comme cela est mentionné au considérant 130 du règlement provisoire, que la Commission a également estimé à environ 27 000 personnes le nombre de salariés au sein des divisions utilisatrices de fibres de verre des sociétés qui ont utilisé les fibres de verre chinoises au cours de la PE. Cette estimation a été fondée sur des données détaillées telles qu’elles ont été soumises par les utilisateurs dans leurs réponses au questionnaire en ce qui concerne spécifiquement l’emploi au sein de ces divisions dans l’Union. L’estimation a été faite en agrégeant ces chiffres et en les extrapolant à l’ensemble des importations chinoises du produit concerné durant la PE. L’extrapolation a été fondée sur la part des utilisateurs ayant coopéré dans le volume total des importations chinoises du produit concerné durant la PE.
(118)
Enfin, il convient également de noter à cet égard qu’à la suite de l’exclusion des filés de la définition du produit, l’estimation ci-dessus a dû être révisée. La révision a débouché sur une estimation de l’emploi à environ 22 000 personnes.
3.1. Répercussions du droit sur la rentabilité des utilisateurs
(119)
Plusieurs utilisateurs ont déclaré que la Commission, aux considérants 132 à 136 du règlement provisoire, avait sous-estimé les répercussions du droit antidumping provisoire sur la rentabilité et, partant, la viabilité de l’industrie utilisatrice européenne. Ils ont affirmé que l’impact réel était beaucoup plus important et que les niveaux de droit provisoire mettaient en péril un grand nombre de ces entreprises dans l’Union.
(120)
À cet égard, il importe de noter que l’évaluation économique faite dans le règlement provisoire a été fondée sur les données économiques soumises par les utilisateurs ayant coopéré à l’enquête. Il s’agissait en fait des seules informations vérifiables et disponibles en la matière. Même si cette évaluation a été critiquée par un grand nombre d’utilisateurs, un seul d’entre eux a soumis des données supplémentaires qui ont pu être utilisées pour rendre l’analyse plus précise. En tout état de cause, la partie en question est un utilisateur de filés, si bien que ses observations n’ont finalement pas été prises en compte dans l’analyse des répercussions sur les coûts.
(121)
D’autres déclarations ont été faites, selon lesquelles les répercussions sur les petits et moyens utilisateurs sont plus grandes que le calcul ne le fait apparaître. Toutefois, peu d’éléments de preuve concrets ont été fournis à cet égard, faute d’une coopération pleine et entière de ces utilisateurs. En effet, au nombre des utilisateurs ayant coopéré figurent certaines entreprises multinationales, sur lesquelles les droits sont susceptibles d’avoir un effet plus limité. Toutefois, pour exclure cet effet de distorsion du calcul, lors de la phase définitive, la Commission a établi l’impact moyen sur les coûts uniquement pour les divisions des utilisateurs ayant coopéré qui utilisaient des fibres de verre et non pour les entreprises dans leur ensemble - voir considérant 123 ci-dessous.
(122)
À la suite de l’exclusion des filés de la définition du produit, l’évaluation faite lors de la phase provisoire a dû être révisée en éliminant de l’analyse les entreprises utilisant les filés. En outre, d’autres modifications ont dû être apportées à l’analyse en ce qui concerne les niveaux du droit à appliquer (voir considérant 139 ci-dessous).
(123)
Compte tenu des révisions susmentionnées, les répercussions du droit calculées pour l’industrie des utilisateurs s’établiront, en moyenne, à seulement 0,5 à 2,3 points de pourcentage du bénéfice des divisions des utilisateurs utilisatrices de fibres de verre. Ces répercussions seront donc beaucoup moins importantes que prévu lors de la phase provisoire, voire négligeables, étant donné qu’il est très peu probable qu’une faible hausse des prix de revient telle que celle éventuellement causée par les taux de droit prévus ne puisse pas être répercutée en totalité ou, au moins, en partie.
(124)
En effet, en ce qui concerne la capacité de répercuter les hausses du prix de revient, des informations ont été obtenues du plaignant sur l’évolution du prix de revient des résines, un autre élément de coût déterminant pour les utilisateurs et représentant parfois même une fraction majoritaire du prix de revient des produits composites finaux. D’après les données soumises, si le prix des ventes des fibres de verre (prix pour les utilisateurs) est resté stable pendant une très longue période, le prix de revient des résines a en revanche doublé dans le même temps. Cette hausse du prix des résines atteint de nouveau un niveau élevé depuis la fin 2009. Malgré ces hausses de prix très importantes, les utilisateurs ont continué d’acheter cette matière première clé et de vendre leurs produits finaux tout en restant compétitifs. Il est donc probable qu’ils ont réussi à répercuter au moins une partie de la hausse du prix de revient sur leurs clients. Si une hausse aussi substantielle du prix de revient peut être répercutée (partiellement) sur les clients, il n’y a pas de raison pour qu’il ne puisse pas en être de même pour un droit antidumping institué sur les fibres de verre au niveau d’élimination du préjudice.
(125)
Plusieurs parties ont déclaré que certains utilisateurs, dont des groupes internationaux, étaient en train de délocaliser leur production en dehors de l’Union, ou s’apprêtaient à le faire, ce qui peut entraîner des pertes d’emplois chez les utilisateurs de l’Union; en outre, il peut également y avoir des répercussions sur les clients des utilisateurs et sur les fabricants de matières plastiques, qui fournissent également des matières aux utilisateurs de fibres de verre fabriquant des matériaux composites. Toutefois, il s’agit là d’une conséquence possible de l’imposition de droits sur tout produit intermédiaire et non seulement sur les fibres de verre. Les utilisateurs en aval peuvent également solliciter une protection dans le cadre d’une procédure antidumping, comme cela a déjà été le cas pour certains tissus de fibre de verre à mailles ouvertes. En tout état de cause, tout effet de cette nature serait désormais d’une ampleur très limitée, compte tenu des niveaux de droits à appliquer (voir considérant 139 ci-dessous).
(126)
Au vu de ce qui précède, on peut conclure qu’aucun des utilisateurs ayant coopéré à l’enquête et ayant soumis des données économiques qui ont pu être examinées par la Commission ne verrait sa survie menacée du fait de la hausse du coût provoquée par les mesures proposées.
3.2. Sécurité des approvisionnements
(127)
Certains utilisateurs ont répété l’argument selon lequel la sécurité d’approvisionnement sur le marché de l’Union était en péril et que les mesures antidumping aggravaient davantage cette situation. Ils ont justifié leur déclaration à l’aide de certains éléments, soulignant l’incapacité de l’industrie de l’Union à assurer un approvisionnement en fibres de verre à l’industrie utilisatrice aux volumes et aux prix requis. Dans le même ordre d’idée, l’élément mentionné par la Commission selon lequel les capacités inutilisées au sein de l’Union étaient assez importantes pour remplacer les importations en provenance de la RPC a été jugé simpliste et injustifié.
(128)
La question a été analysée plus à fond. De nouvelles données sur les volumes de production, l’utilisation des capacités et la demande ont également été transmises par le plaignant. Les informations ainsi obtenues et analysées ont confirmé qu’il existait effectivement des difficultés d’approvisionnement pour certains produits fabriqués par l’industrie de l’Union au cours du premier semestre 2010, en raison de ruptures de stocks consécutives au redressement du marché après la crise économique. Entre-temps toutefois, et conformément à l’attente exprimée à cet égard dans le règlement provisoire (considérants 145 à 149), l’accroissement de la demande semble s’être stabilisé et des éléments de preuve ont été fournis selon lesquels les fournisseurs de l’Union européenne avaient sensiblement augmenté leur production immédiatement disponible au cours de l’année 2010. D’autres hausses des capacités de production de l’industrie de l’Union ont également été annoncées pour le court et le moyen terme. En outre, une preuve de hausse sensible des capacités de production a été soumise pour plusieurs autres pays producteurs ne faisant pas partie de l’Union.
(129)
Les données actualisées sur la production et les capacités de production en matière de filés sont moins rassurantes, et une étude de marché indépendante a également fait apparaître une situation nettement moins favorable en matière d’approvisionnement en filés. Toutefois, comme les filés sont exclus de la définition du produit, cette question n’est plus pertinente.
(130)
Plusieurs utilisateurs ont affirmé, en outre, que certains producteurs de l’Union avaient considérablement revu à la hausse les prix de certains produits immédiatement avant la publication du règlement provisoire et avaient commencé à exiger des prix plus élevés lorsque des quantités supplémentaires étaient demandées par les utilisateurs. Il a également été affirmé que certains producteurs de l’Union n’étaient disposés à souscrire que des contrats à court terme (moins d’un an) contrairement à la pratique antérieure. Certains éléments de preuve ont été fournis en ce sens, ce que les utilisateurs ont interprété comme une indication du fait que l’industrie de l’Union ne serait pas en mesure de fournir les quantités demandées par le marché à des prix raisonnables.
(131)
À cet égard, il convient de noter que, à la suite de l’institution de mesures antidumping, on peut s’attendre à certaines hausses de prix sur le marché de l’Union. Il n’est donc pas inhabituel d’observer également une certaine hausse des prix pratiqués par les producteurs de l’Union. Pour ce qui est des contrats à court terme, cette question concerne l’acheteur et le vendeur et n’est pas nécessairement liée à des difficultés temporaires d’approvisionnement, mais peut s’expliquer par de nombreux autres facteurs affectant le marché. En tout état de cause, comme cela est déjà mentionné au considérant 128 ci-dessus, la situation relative à l’approvisionnement en fibres de verre semble s’être normalisée au cours de l’année 2010. Par conséquent, les arguments susmentionnés sont rejetés.
4. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(132)
Compte tenu de ce qui précède, les conclusions des considérants 150 et 151 du règlement provisoire sont confirmées, et il est conclu définitivement, après analyse des avantages et des inconvénients, qu’il n’existe aucune raison impérieuse de ne pas instituer de mesures antidumping définitives sur les importations du produit concerné originaires de la RPC.
H. MESURES DÉFINITIVES
1. Niveau d’élimination du préjudice
(133)
Le plaignant a fait valoir que la marge bénéficiaire cible de 5 % établie lors de la phase provisoire était extrêmement faible et il a réitéré son avis selon lequel un niveau compris entre 12 % et 15 % serait plus justifié, étant donné que l’industrie des fibres de verre se caractérise par une forte intensité de capital. Il a argumenté que ce niveau de rentabilité plus élevé était nécessaire pour obtenir un bon rendement du capital et permettre de nouveaux investissements. Toutefois, l’argument ci-dessus n’a pas été étayé par des éléments de preuve convaincants et il est donc conclu que la marge bénéficiaire de 5 %, établie lors de la phase provisoire, doit être maintenue.
(134)
En ce qui concerne la détermination du niveau d’élimination du préjudice, comme il a déjà été indiqué au considérant 71 ci-dessus, les modifications de méthodologie qui ont affecté le calcul de la sous-cotation des prix - c’est-à-dire: i) l’exclusion des filés; ii) le regroupement des types de produits; et iii) l’ajustement au titre des coûts postérieurs à l’importation - ont également été appliquées au calcul du niveau d’élimination du préjudice.
(135)
Pour exclure les filés et pour tenir compte des spécificités de chaque groupe de produits (stratifils, fils coupés et mats) lors de l’analyse du préjudice, la Commission a eu recours aux données financières détaillées soumises séparément par type de produit par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon. À cet égard, les données financières distinctes pour les principaux groupes de produits (stratifils, fils coupés et mats) ont été utilisées en lieu et place des données globales qui avaient été employées dans les calculs provisoires et qui tenaient compte des filés (voir considérant 155 du règlement provisoire). Le calcul qui en est résulté reflète mieux la situation du marché et tient compte, autant que possible, de la définition révisée du produit concerné ainsi que des spécificités des principaux types de produits.
(136)
Les modifications ci-dessus ont entraîné une révision considérable des niveaux provisoires d’élimination du préjudice.
2. Mesures définitives
(137)
À la lumière de ce qui précède, il est considéré qu’en vertu de l’article 9 du règlement de base, des mesures antidumping définitives doivent être instituées sur les importations du produit concerné.
(138)
Les niveaux d’élimination du préjudice étant désormais inférieurs aux marges de dumping établies, les mesures définitives doivent être fondées sur le niveau d’élimination du préjudice.
(139)
Compte tenu de ce qui précède, le taux de droit exprimé en pourcentage du prix caf franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit:
Producteur-exportateur
Droit antidumping proposé (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd et Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Toutes les autres sociétés
13,8
(140)
Le taux de droit antidumping individuel précisé dans le présent règlement a été établi sur la base des conclusions de la présente enquête. Il reflète donc la situation constatée pour l’entreprise concernée pendant cette enquête. Ce taux de droit (par opposition au droit national applicable à «toutes les autres sociétés») s’applique ainsi exclusivement aux importations de produits originaires du pays concerné et fabriqués par la société citée. Les produits importés fabriqués par toute société dont le nom et l’adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ce taux et seront soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(141)
Toute demande d’application de ce taux de droit antidumping individuel (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (5) et contenir toutes les informations pertinentes, notamment toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et à l’exportation résultant, par exemple, de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Le cas échéant, le règlement sera modifié en conséquence par une mise à jour de la référence aux sociétés bénéficiant de taux de droit individuels.
(142)
Afin d’assurer une mise en pratique en bonne et due forme du droit antidumping, le niveau de droit applicable à l’échelle nationale devrait s’appliquer non seulement aux producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, mais aussi aux producteurs qui n’ont effectué aucune exportation vers l’Union pendant la période d’enquête.
3. Perception définitive des droits provisoires
(143)
Compte tenu de l’ampleur de la marge de dumping constatée et de l’importance du préjudice causé à l’industrie de l’Union, il est jugé nécessaire que les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué par le règlement provisoire soient perçus définitivement, jusqu’à concurrence du montant du droit définitif institué. Étant donné que les filés sont maintenant exclus de la définition du produit (voir considérants 13 à 24), les montants déposés provisoirement sur les importations de filés doivent être libérés. Le droit définitif étant inférieur au droit provisoire, les montants déposés provisoirement au-delà du taux définitif du droit antidumping devraient être libérés,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping définitif est institué sur les importations de fils coupés en fibre de verre, d’une longueur ne dépassant pas 50 mm, de stratifils (rovings) en fibre de verre, à l’exclusion des stratifils (rovings) en fibre de verre imprégnés et enrobés ayant une perte au feu supérieure à 3 % (déterminée conformément à la norme ISO 1887), et de mats en filaments de fibre de verre, à l’exclusion des mats en laine de verre, relevant actuellement des codes NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 et ex 7019 31 00 (codes TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 et 7019310099) et originaires de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après:
Société
Droit antidumping (%)
Code additionnel TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd et Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Toutes les autres sociétés
13,8
A999
3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Les montants déposés au titre des droits antidumping provisoires institués par le règlement (UE) no 812/2010 sur les importations de filés de filaments en fibre de verre, à l’exclusion des filés imprégnés et enrobés ayant une perte au feu supérieure à 3 % (déterminée conformément à la norme ISO 1887), relevant actuellement du code NC ex 7019 19 10 (codes TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 et 7019191079) et originaires de la République populaire de Chine, sont libérés.
2. Les montants déposés au titre des droits antidumping provisoires institués par le règlement (UE) no 812/2010 sur les importations de fils coupés en fibre de verre, d’une longueur ne dépassant pas 50 mm, de stratifils (rovings) en fibre de verre, à l’exclusion des stratifils (rovings) en fibre de verre imprégnés et enrobés ayant une perte au feu supérieure à 3 % (déterminée conformément à la norme ISO 1887), et de mats en filaments de fibre de verre, à l’exclusion des mats en laine de verre, relevant actuellement des codes NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 et ex 7019 31 00 (codes TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 et 7019310099) et originaires de la République populaire de Chine, sont perçus à titre définitif. Les montants déposés au-delà des taux des droits antidumping définitifs sont libérés.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 9 mars 2011.