NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1233/2010
ze dne 15. prosince 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 663/2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 1 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 (3) zavedlo Evropský program oživení energetiky (EEPR) na podporu hospodářského oživení poskytnutím částky 3,98 miliard EUR na roky 2009 a 2010.
(2)
Tímto nařízením by neměl být dotčen záměr přidělit do konce roku 2010 co největší díl z částky 3,98 miliard EUR na podprogramy uvedené v kapitole II nařízení (ES) č. 663/2009. Bylo nicméně zjištěno, že určitý díl z této částky nebude v rámci uvedených podprogramů přidělen.
(3)
V duchu strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst a zaměstnanost a v souladu s klimaticko-energetickým balíčkem Unie a akčním plánem pro energetickou účinnost z roku 2006 přispěje rozvoj dalších obnovitelných zdrojů energie a podpora energetické účinnosti k ekologicky šetrnému růstu, budování konkurenčního a udržitelného hospodářství a řešení změny klimatu. Podporou těchto politik vytvoří Unie nová pracovní místa a příležitosti na „zeleném trhu“, čímž podpoří rozvoj konkurenceschopného, zajištěného a udržitelného hospodářství. V této souvislosti má zásadní význam spolupráce mezi různými úrovněmi řízení (víceúrovňová správa věcí veřejných).
(4)
Poskytnutí vyšší finanční pobídky představuje klíčový prvek při snižování překážek, které jsou tvořeny vysokými počátečními náklady, a pro stimulace zlepšení v oblasti udržitelné energetiky. Je tedy třeba vytvořit zvláštní finanční nástroj (dále jen „nástroj“), jenž by využil finanční prostředky podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009, které nelze přidělit do konce roku 2010. Vytvoření tohoto nástroje by mělo být posuzováno s ohledem na Iniciativu pro financování udržitelné energetiky navrženou Komisí. Nástroj by měl podpořit rozvoj projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadnit financování investičních projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie místními, regionálními a celostátními orgány veřejné moci, zejména v městském prostředí. V rámci tohoto postupu by měla být věnována pozornost součinnosti s ostatními finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti, nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA) a Evropský fond pro regionální rozvoj podle nařízení (ES) č. 397/2009 (4), aby se finanční nástroje navzájem nepřekrývaly.
(5)
Podpora investic do udržitelné energetiky je nejefektivnější a nejprospěšnější, je-li zaměřena na místní úroveň. V řádně odůvodněných případech však může být efektivnější zaměřit se na celostátní úroveň, například z důvodů spojených s dostupností či fungováním příslušných správních struktur.
(6)
Ve snaze maximalizovat v krátkodobém horizontu dopad finančních zdrojů Unie by měl být nástroj spravován jedním nebo více finančními zprostředkovateli, například mezinárodními finančními institucemi. Výběr těchto finančních zprostředkovatelů by měl být proveden na základě jejich prokázané schopnosti využít finanční prostředky co nejúčinněji a nejefektivněji s cílem dosáhnout v co nejkratším čase co nejvyšší účasti dalších veřejných a soukromých investorů a co nejvyššího pákového efektu mezi financováním Unií a celkovými investicemi v zájmu významného zvýšení objemu investic v Unii. V období finanční a hospodářské krize, která má obzvláště nepříznivý dopad na finance místních a regionálních orgánů veřejné moci, by se však mělo zajistit, aby jim obtížná rozpočtová situace nebránila v přístupu k uvedeným finančním prostředkům.
(7)
V souladu s nařízením (ES) č. 663/2009 by z nástroje měly být financovány pouze investiční projekty, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, na zvýšenou energetickou bezpečnost a na snížení emisí skleníkových plynů. Investiční projekty tohoto typu přispívají k ekologicky šetrnému růstu, rozvoji konkurenčního, propojeného, udržitelného a ekologicky šetrného hospodářství a také k ochraně zaměstnanosti, tvorbě pracovních míst a řešení změny klimatu, v souladu s cíli strategie „Evropa 2020“.
(8)
Na výběr a způsobilost projektů financovaných tímto nástrojem je třeba použít kritéria stanovená v nařízení (ES) č. 663/2009. Jako podstatný prvek je třeba zvážit i zeměpisnou vyváženost projektů, aby se zajistilo, že toto nařízení bude mít vliv na hospodářské oživení v celé Unii, a jako zohlednění skutečnosti, že v některých členských státech projekty dosud nebyly financovány podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 nebo byly takto financovány pouze zčásti.
(9)
Vzhledem k požadovanému krátkodobému hospodářskému dopadu tohoto nařízení by doba od přijetí žádosti o schválení projektu do konečného rozhodnutí o ní neměla překročit šest měsíců.
(10)
Jednotlivé právní závazky k realizaci rozpočtových závazků podle kapitoly IIa by měly být učiněny do 31. března 2011.
(11)
Nástroj by neměl předjímat využití souhrnného rozpočtu Unie a případná budoucí opatření v oblasti financování, včetně energetického sektoru, ale měl by být považován spíše za mimořádné opatření přijaté v období hospodářských obtíží.
(12)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by výdaje vzniklé na základě kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 měly být způsobilé od 13. července 2009, neboť mnoho žadatelů požadovalo způsobilost výdajů od podání žádosti o grant v souladu s článkem 112 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5) („finanční nařízení“). Výdaje vzniklé na základě kapitoly IIa nařízení (ES) č. 663/2009 by měly být způsobilé od 1. ledna 2011.
(13)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžikem vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 663/2009
Nařízení (ES) č. 663/2009 se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Toto nařízení zavádí finanční nástroj (dále jen „nástroj“) na podporu iniciativ v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.“
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly II k realizaci rozpočtových závazků přijatých v letech 2009 a 2010 se učiní do 31. prosince 2010. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly IIa se učiní do 31. března 2011.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Finanční zprostředkovatelé popsaní v příloze II se snaží přidělit veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie dostupné v rámci nástroje na investiční projekty a na technickou pomoc pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do 31. března 2014. Po tomto dni nesmějí být z příspěvku Unie přiděleny žádné finanční prostředky. Veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie nepřidělené finančními zprostředkovateli do 31. března 2014 se vrátí do souhrnného rozpočtu Unie. Finanční prostředky z příspěvku Unie přidělené na investiční projekty jsou investovány na stanovenou dobu, která nesmí překročit lhůtu 31. března 2034. Unie má právo na výnos ze své investice do nástroje po celou dobu životnosti nástroje v poměru odpovídajícím jejímu příspěvku do nástroje a v souladu se svými podílnickými právy.“
3)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IIa
FINANČNÍ NÁSTROJ
Článek 21a
Finanční prostředky, které nelze přidělit podle kapitoly II
1. Finanční prostředky, ke kterým podle čl. 3 odst. 2 nelze učinit jednotlivé právní závazky podle kapitoly II na částku 146 344 644,50 EUR, jsou určeny pro finanční nástroj uvedený v čl. 1 odst. 4 pro účely vytvoření vhodných finančních nástrojů ve spolupráci s finančními institucemi s cílem důrazně podnítit projekty v oblasti energetické účinnosti a projekty na využití obnovitelných zdrojů energie.
2. Nástroj se provádí v souladu s přílohou II. U stanovení čl. 23 odst. 1 se na nástroj nepoužije.
3. Úvěrová angažovanost Unie v rámci nástroje, včetně poplatků za správu a dalších způsobilých nákladů, je omezena na částku ve výši příspěvku Unie do nástroje uvedenou v odstavci 1 a souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen.“
4)
Článek 22 se zrušuje.
5)
Článek 23 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci a v případě projektů podle článku 9 i třetími stranami, kteří odpovídají za uskutečnění projektu. Výdaje vzniklé na základě kapitoly II mohou být způsobilé od 13. července 2009.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Finanční pomoc poskytnutá na základě kapitoly IIa se vztahuje na výdaje spojené s investičními projekty a technickou pomocí pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, jež vznikly příjemcům popsaným v části A bodě 3 přílohy II. Tyto výdaje mohou být způsobilé od 1. ledna 2011.“
6)
Článek 27 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Do 30. června 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období o opatřeních přijatých podle kapitoly IIa a zaměří se při tom na:
a)
efektivnost nákladů, pákový efekt a adicionalitu, které nástroj prokázal;
b)
důkazy o řádném finančním řízení;
c)
míru, v jaké nástroj dosáhl cílů uvedených v tomto nařízení;
d)
rozsah, v jakém je třeba nadále z nástroje poskytovat podporu projektům v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.
Hodnotící zprávu v polovině období podle potřeby, a zejména pokud je posouzení opatření přijatých podle kapitoly IIa provedené Komisí kladné, doprovodí legislativní návrh na prodloužení platnosti nástroje.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených EEPR a v souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení.“
7)
V článku 28 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Zpráva obsahuje informace o všech režijních nákladech spojených s vytvořením a prováděním nástroje zřízeného podle kapitoly IIa.“
8)
Příloha se nově označuje jako „Příloha I“ a doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA II
FINANČNÍ NÁSTROJ
A. Provádění finančního nástroje pro projekty udržitelné energetiky
1. Působnost nástroje
Tento finanční nástroj (dále jen ‚nástroj‘) se použije na rozvoj projektů v oblasti úspor energie, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadní financování investic do těchto oblastí místními, regionálními a v řádně odůvodněných případech i celostátními orgány veřejné moci. Tento nástroj se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu o pověření úkoly plnění rozpočtu.
Nástroj se použije na projekty v oblasti udržitelné energetiky, zejména v městském prostředí. To zahrnuje zejména projekty zaměřené na:
a)
veřejné a soukromé budovy s použitím řešení z oblasti energetické účinnosti nebo obnovitelných zdrojů energie včetně řešení využívajících informační a komunikační technologie;
b)
investice do vysoce energeticky účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně mikrokogenerace, a do sítí dálkového vytápění či chlazení, zejména z obnovitelných zdrojů energie;
c)
decentralizované zdroje obnovitelné energie vybudované v místním prostředí a jejich začlenění do elektrických rozvodných sítí;
d)
mikrogeneraci z obnovitelných zdrojů energie;
e)
čistou městskou dopravu podporující zvýšenou energetickou účinnost a integraci obnovitelných zdrojů energie s důrazem na veřejnou dopravu, dopravní prostředky na elektrický a vodíkový pohon a snížení emisí skleníkových plynů;
f)
místní infrastrukturu včetně účinného osvětlení venkovní veřejné infrastruktury (včetně pouličního osvětlení), řešení v oblasti uchovávání elektrické energie, inteligentních metod měření a inteligentních sítí, které plně využívají informačních a komunikačních technologií;
g)
technologie v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie s inovačním a hospodářským potenciálem využívající nejlepší dostupné postupy.
Tento nástroj lze použít také k poskytnutí pobídek a technické pomoci a zvýšení informovanosti místních, regionálních a celostátních orgánů s cílem optimálně využít strukturální fondy a Fond soudržnosti, a zejména v oblastech, v nichž se zlepšení týkají energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v obytných a jiných stavbách. Nástroj podpoří investiční projekty, u nichž je prokázána hospodářská a finanční životaschopnost, s cílem zajistit návratnost investic přidělených z nástroje a přilákat veřejné a soukromé investory. Nástroj tak může být mimo jiné využit k vytváření rezerv a přidělování kapitálu na financování půjček, záruk, vlastního kapitálu a dalších finančních produktů. Dále může být až 15 % finančních prostředků uvedených v článku 21a použito na poskytování technické pomoci místním, regionálním či celostátním orgánům při vytváření a úvodním zavádění technologií souvisejících s projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Součinnost
Při poskytování finanční nebo technické pomoci je třeba dbát i na součinnost s dalšími finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti a nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA), aby se finanční nástroje vzájemně nepřekrývaly.
3. Příjemci
Příjemci nástroje jsou orgány veřejné moci, pokud možno na místní a regionální úrovni, a veřejné či soukromé subjekty jednající jménem těchto orgánů.
B. Spolupráce s finančními zprostředkovateli
1. Výběr a obecné požadavky, včetně nákladů
Nástroj se zřídí ve spolupráci s jedním nebo více finančními zprostředkovateli a je otevřen účasti vhodných investorů. Výběr finančních zprostředkovatelů se provede na základě jejich prokázané schopnosti využít financování nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v této příloze.
Komise zajistí, aby celková výše režijních nákladů spojených s vytvořením a prováděním nástroje včetně poplatků za vedení a dalších způsobilých nákladů fakturovaných finančními zprostředkovateli byla co nejnižší, v souladu s osvědčenými postupy pro podobné nástroje a při zachování požadované kvality nástroje.
Plnění příspěvku Unie do nástroje zajišťuje Komise v souladu s články 53 a 54 finančního nařízení.
Finanční zprostředkovatelé jsou povinni dodržovat požadavky na pověření úkoly plnění rozpočtu stanovené ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu, zejména pokud jde o pravidla o zadávání zakázek, požadavky na vnitřní kontrolu, účetnictví a externí audit. Tito finanční zprostředkovatelé neobdrží jiné platby než poplatky za vedení nebo náklady spojené se zavedením a prováděním tohoto nástroje.
Podrobné podmínky týkající se zřízení nástroje a jeho rámcové podmínky, včetně sledování a kontroly, stanoví jedna nebo více dohod mezi Komisí a finančními zprostředkovateli.
2. Dostupnost informací
V rámci nástroje se veškeré informace o řízení programu dotýkající se zúčastněných stran zveřejní on-line. Týká se to zejména postupů podávání žádostí, informací o osvědčených postupech a přehledu projektů a zpráv.
C. Podmínky financování a kritéria způsobilosti a výběru
1. Působnost financování
V souladu s touto přílohou je uplatnění nástroje omezeno na financování:
a)
investičních projektů, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, zvýšenou energetickou bezpečnost a snížení emisí skleníkových plynů, a
b)
technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Činitele, k nimž je třeba přihlédnout
Při výběru projektů je zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti.
Při financování investičních projektů je náležitá pozornost věnována dosažení významného pákového efektu mezi celkovými investicemi a prostředky Unie s cílem významně zvýšit objem investic v Unii. Pákový efekt se však může u jednotlivých investičních projektů lišit v závislosti na řadě činitelů, jako je skutečná velikost a typ projektu, a na místních podmínkách včetně velikosti a finančních schopností příjemce.
3. Podmínky pro přístup orgánů veřejné moci k financování z nástroje
Orgány veřejné moci žádající o financování investičních projektů a technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie musí splňovat tyto podmínky:
a)
učinily nebo se chystají učinit politický závazek zmírňovat změnu klimatu, případně včetně stanovení konkrétních cílů, například týkajících se zvyšování energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
b)
buď usilují o vytvoření víceletých strategií pro zmírňování změny klimatu a případně pro dosažení svých cílů, nebo se účastní víceleté strategie na místní, regionální či celostátní úrovni za účelem zmírnění změny klimatu;
c)
přijaly veřejnou odpovědnost za pokrok v dosahování jimi vytyčené celkové strategie.
4. Kritéria způsobilosti a výběru investičních projektů financovaných z nástroje
Investiční projekty financované z nástroje musí splňovat tato kritéria způsobilosti a výběru:
a)
kvalitní a technicky odpovídající přístup;
b)
kvalita a efektivnost nákladů financování pro celou investiční fázi opatření;
c)
zeměpisné vyvážení všech projektů, na něž se vztahuje toto nařízení;
d)
propracovanost, definovaná jako dosažení investiční fáze, a co nejdřívější vznik podstatných kapitálových výdajů;
e)
míra, ve které je provádění opatření zdrženo nedostatečným přístupem k financování;
f)
míra, ve které budu finanční prostředky z nástroje stimulovat financování z veřejných a soukromých zdrojů;
g)
kvantifikované socioekonomické dopady;
h)
kvantifikované dopady na životní prostředí.
5. Kritéria způsobilosti a výběru projektů technické pomoci financovaných z nástroje
Projekty technické pomoci financované z nástroje musí splňovat kritéria způsobilosti a výběru uvedená v bodě 4 písm. a), c), e), f) a g).“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. prosince 2010.
RÈGLEMENT (UE) No 1233/2010 DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL
du 15 décembre 2010
modifiant le règlement (CE) no 663/2009 établissant un programme d’aide à la relance économique par l’octroi d’une assistance financière communautaire à des projets dans le domaine de l’énergie
LE PARLEMENT EUROPÉEN ET LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 194, paragraphe 1, point c),
vu la proposition de la Commission européenne,
après transmission du projet d’acte législatif aux parlements nationaux,
vu l’avis du Comité économique et social européen (1),
après consultation du Comité des régions,
statuant conformément à la procédure législative ordinaire (2),
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (CE) no 663/2009 du Parlement européen et du Conseil (3) a établi le programme énergétique européen pour la relance (PEER), afin de contribuer à la relance économique par l’octroi d’une enveloppe financière de 3 980 000 000 EUR pour 2009 et 2010.
(2)
Le présent règlement ne devrait pas porter préjudice à l’objectif d’attribuer la proportion la plus élevée possible de l’enveloppe financière de 3 980 000 000 EUR d’ici la fin de 2010 aux sous-programmes visés au chapitre II du règlement (CE) no 663/2009. Toutefois, il a été établi qu’une partie de ce montant ne sera pas engagée au titre de ces sous-programmes.
(3)
Dans l’esprit de la stratégie Europe 2020 pour une croissance durable et l’emploi et dans la ligne du paquet «Climat et énergie» de l’Union et de son plan d’action 2006 pour l’efficacité énergétique, le développement d’autres sources d’énergie renouvelable et la promotion de l’efficacité énergétique contribueraient à une croissance verte, à la mise en place d’une économie concurrentielle et durable et à la lutte contre le changement climatique. En soutenant ces politiques, l’Union créera de nouveaux emplois et des débouchés verts propices au développement d’une économie concurrentielle, sûre et durable. Pour ce faire, la collaboration entre les divers niveaux de pouvoir (gouvernance multiniveau) est essentielle.
(4)
Fournir davantage d’incitations financières est un élément clé pour lever les obstacles que constitue le niveau élevé des coûts initiaux et pour œuvrer au progrès en matière d’énergie durable. Un instrument financier spécialisé (ci-après dénommé «instrument») devrait donc être créé afin de permettre l’utilisation des fonds au titre du chapitre II du règlement (CE) no 663/2009 qui ne peuvent être engagés d’ici la fin de 2010. La création de l’instrument devrait être envisagée à la lumière de l’initiative de financement en faveur de l’énergie durable proposée par la Commission. L’instrument devrait permettre de soutenir le développement de projets en matière d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables et faciliter le financement de projets d’investissement dans ces domaines, par les pouvoirs publics locaux, régionaux et nationaux, notamment en milieu urbain. Il convient, dans ce processus, de veiller aux synergies avec les autres moyens financiers disponibles dans les États membres, comme les Fonds structurels et le Fonds de cohésion, l’instrument européen d’assistance à l’échelle locale dans le domaine de l’énergie (ELENA), et le Fonds européen de développement régional au titre du règlement (CE) no 397/2009 (4), afin d’éviter les chevauchements avec d’autres instruments financiers.
(5)
C’est lorsqu’elle est concentrée au niveau local que l’aide à l’investissement en matière d’énergie durable s’avère le plus efficace et profitable. Toutefois, dans des cas dûment justifiés, il peut s’avérer plus efficace de viser le niveau national, par exemple pour des raisons liées à la disponibilité ou au fonctionnement des structures administratives concernées.
(6)
Afin de maximiser l’impact à court terme des fonds de l’Union, l’instrument devrait être géré par un ou plusieurs intermédiaires financiers tels que des institutions financières internationales. La sélection de ces intermédiaires financiers devrait être effectuée sur la base de leur capacité avérée à utiliser les fonds de la façon la plus efficace, dans le but d’obtenir dans les meilleurs délais la plus large participation d’autres investisseurs publics et privés et d’assurer l’effet de levier le plus important entre les fonds de l’Union et le total des investissements afin que celui-ci soit significatif au niveau de l’Union. Cependant, il est nécessaire, en ces temps de crise financière et économique, qui a un effet particulièrement désastreux sur les finances des collectivités locales et régionales, de veiller à ce que la difficile situation budgétaire de ces autorités ne les empêche pas d’accéder au financement.
(7)
Conformément au règlement (CE) no 663/2009, les projets d’investissement ne devraient être financés par l’instrument que s’ils ont un impact rapide, mesurable et substantiel sur la relance économique au sein de l’Union, sur le renforcement de la sécurité énergétique et sur la réduction des émissions de gaz à effet de serre. Ces projets d’investissement contribuent à une croissance verte, à la mise en place d’une économie compétitive, interconnectée, durable et verte, ainsi qu’à la protection de l’emploi, à la création d’emplois et à la lutte contre le changement climatique, conformément aux objectifs de la stratégie Europe 2020.
(8)
Les critères définis dans le règlement (CE) no 663/2009 devraient s’appliquer à la sélection et l’éligibilité des projets financés au titre de l’instrument. L’équilibre géographique entre les projets devrait aussi être pris en compte comme élément essentiel, afin de garantir l’impact du présent règlement sur la relance économique dans toute l’Union, et pour tenir compte du fait que, dans certains États membres, les projets n’ont pas été financés, ou l’ont été en partie seulement, au titre du chapitre II du règlement (CE) no 663/2009.
(9)
Compte tenu de l’impact économique à court terme que doit produire le présent règlement, le délai entre la réception d’une demande relative à un projet et la décision finale ne devrait pas dépasser six mois.
(10)
Les différents engagements juridiques mettant en œuvre les engagements budgétaires au titre du chapitre II bis devraient être effectués d’ici au 31 mars 2011.
(11)
L’instrument ne devrait pas constituer un précédent au regard de l’utilisation du budget général de l’Union et d’éventuelles mesures de financement futures, y compris dans le secteur de l’énergie, mais il devrait plutôt être considéré comme une mesure exceptionnelle, adoptée pendant une période économique difficile.
(12)
En raison de la nécessité pressante de réagir à la crise économique, les dépenses supportées au titre du chapitre II du règlement (CE) no 663/2009 devraient être éligibles à partir du 13 juillet 2009 car nombre de demandeurs ont demandé l’éligibilité des dépenses à compter du dépôt de la demande de subvention, conformément à l’article 112 du règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 du Conseil du 25 juin 2002 portant règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes (5) (ci-après dénommé «règlement financier»). Les dépenses supportées au titre du chapitre II bis devraient être éligibles à compter du 1er janvier 2011.
(13)
Eu égard à la nécessité pressante d’agir face à la crise économique, le présent règlement devrait entrer en vigueur immédiatement après sa publication,
ONT ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Modifications du règlement (CE) no 663/2009
Le règlement (CE) no 663/2009 est modifié comme suit:
1)
à l’article 1er, l’alinéa suivant est ajouté:
«Le présent règlement prévoit la création d’un instrument financier (ci-après dénommé “instrument”) destiné à soutenir des initiatives en matière d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables.»
2)
l’article 3 est modifié comme suit:
a)
le paragraphe 2 est remplacé par le texte suivant:
«2. Les différents engagements juridiques au titre du chapitre II, mettant en œuvre les engagements budgétaires pris en 2009 et 2010 sont effectués le 31 décembre 2010 au plus tard. Les différents engagements juridiques au titre du chapitre II bis sont effectués le 31 mars 2011 au plus tard.»
b)
le paragraphe suivant est ajouté:
«3. Les intermédiaires financiers décrits à l’annexe II s’efforcent d’attribuer la totalité des fonds de la contribution de l’Union disponibles dans l’instrument à des projets d’investissement et à l’aide technique aux projets en matière d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables au plus tard le 31 mars 2014. Aucun fonds de la contribution de l’Union n’est attribué après cette date. Tous les fonds de la contribution de l’Union qui n’ont pas été attribués par les intermédiaires financiers d’ici le 31 mars 2014 sont reversés au budget général de l’Union. Les fonds de la contribution de l’Union attribués à des projets d’investissement restent investis pour une durée spécifiée, qui ne peut s’étendre au-delà du 31 mars 2034. L’Union a droit à des retours sur son investissement dans l’instrument pendant toute la durée de l’existence de ce dernier, proportionnellement à sa contribution à l’instrument et conformément à ses droits d’actionnaire.»
3)
le chapitre suivant est inséré:
«CHAPITRE II bis
INSTRUMENT FINANCIER
Article 21 bis
Fonds ne pouvant pas être engagés au titre du chapitre II
1. Les fonds qui, conformément à l’article 3, paragraphe 2, ne peuvent faire l’objet d’engagements juridiques au titre du chapitre II, pour un montant de 146 344 644,50 EUR, sont affectés à l’instrument visé à l’article 1er, quatrième alinéa, aux fins d’élaborer des instruments de financement appropriés, en coopération avec les établissements financiers, de façon à donner une impulsion forte aux projets en matière d’efficacité énergétique et aux projets destinés à l’exploitation des sources d’énergie renouvelable.
2. L’instrument est mis en œuvre conformément à l’annexe II. L’article 23, paragraphe 1, ne s’applique pas à l’instrument.
3. Le risque auquel l’Union s’expose dans le cadre de l’instrument, y compris les commissions de gestion et les autres coûts éligibles, est limité au montant de la contribution de l’Union à l’instrument visé au paragraphe 1, et il n’y a pas d’autre engagement sur le budget général de l’Union.»
4)
l’article 22 est supprimé;
5)
l’article 23 est modifié comme suit:
a)
le paragraphe 2 est remplacé par le texte suivant:
«2. L’assistance PEER ne couvre que les dépenses afférentes à un projet particulier et supportées par les bénéficiaires et, en ce qui concerne les projets visés à l’article 9, également par des tiers responsables de l’exécution du projet. Les dépenses supportées au titre du chapitre II peuvent être éligibles à compter du 13 juillet 2009.»
b)
le paragraphe suivant est inséré:
«2 bis. L’assistance financière fournie au titre du chapitre II bis couvre les dépenses relatives aux projets d’investissement et à l’aide technique aux projets en matière d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables supportées par les bénéficiaires décrits à l’annexe II, partie A, point 3. Ces dépenses peuvent être éligibles à compter du 1er janvier 2011.»
6)
l’article 27 est modifié comme suit:
a)
le paragraphe suivant est inséré:
«1 bis. Au plus tard le 30 juin 2013, la Commission soumet au Parlement européen et au Conseil un rapport d’évaluation à mi-parcours sur les mesures prises au titre du chapitre II bis, en insistant sur les points suivants:
a)
le rapport coût-efficacité, l’effet de levier et le caractère additionnel présentés par l’instrument;
b)
les preuves d’une bonne gestion financière;
c)
la mesure dans laquelle l’instrument a atteint les objectifs fixés dans le présent règlement;
d)
la mesure dans laquelle la poursuite du soutien au titre de l’instrument est nécessaire pour les projets relatifs à l’efficacité énergétique et aux sources d’énergie renouvelable.
Le rapport d’évaluation à mi-parcours est accompagné, le cas échéant, et en particulier si l’évaluation par la Commission des mesures prises au titre du chapitre II bis est positive, d’une proposition législative destinée à la prolongation de l’instrument.»
b)
le paragraphe 3 est remplacé par le texte suivant:
«3. La Commission soumet au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social européen et au Comité des régions un rapport d’évaluation des résultats obtenus par le programme PEER et conformément à l’article 27, paragraphe 4, du règlement financier.»
7)
à l’article 28, l’alinéa suivant est ajouté:
«Le rapport comporte des informations sur tous les frais généraux liés à la création et à la mise en œuvre de l’instrument mis sur pied au titre du chapitre II bis.»
8)
l’annexe est renommée «Annexe I» et l’annexe suivante est ajoutée:
«ANNEXE II
INSTRUMENT FINANCIER
A. Mise en œuvre de l’instrument financier pour des projets en matière d’énergie durable
1. Champ d’application de l’instrument
L’instrument financier (ci-après dénommé “instrument”) est utilisé pour le développement de projets en matière d’économies d’énergie, d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables et facilite le financement d’investissements dans ces domaines par les pouvoirs publics locaux, régionaux et, dans des cas dûment justifiés, nationaux. L’instrument est mis en œuvre conformément aux dispositions sur la délégation des tâches d’exécution budgétaire établies dans le règlement financier et ses modalités d’application.
L’instrument est utilisé pour des projets en matière d’énergie durable, particulièrement en milieu urbain. Il s’agit, en particulier, de projets concernant:
a)
des bâtiments publics et privés intégrant des solutions en matière d’efficacité énergétique et/ou d’énergies renouvelables, y compris celles fondées sur l’utilisation des technologies de l’information et des communications (TIC);
b)
des investissements en faveur de la production combinée de chaleur et d’électricité (PCCE), y compris la microcogénération, et des réseaux de chauffage/refroidissement urbain à haut rendement énergétique, en particulier à partir de sources d’énergie renouvelable;
c)
des sources d’énergie renouvelable décentralisées et intégrées dans l’environnement local et dans les réseaux électriques;
d)
la microgénération à partir de sources d’énergie renouvelable;
e)
des transports urbains propres contribuant à l’accroissement de l’efficacité énergétique et à l’intégration de sources d’énergie renouvelable, en mettant l’accent sur les transports publics, les véhicules fonctionnant à l’énergie électrique et à l’hydrogène et les réductions d’émissions de gaz à effet de serre;
f)
les infrastructures locales, y compris l’éclairage efficace des infrastructures publiques extérieures, telles que l’éclairage des rues, les solutions de stockage de l’électricité, les compteurs intelligents et les réseaux intelligents qui utilisent pleinement les TIC;
g)
les technologies en matière d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables présentant un potentiel innovateur et économique et utilisant les meilleurs procédés disponibles.
L’instrument peut également servir à fournir des incitations et une aide technique ainsi qu’à sensibiliser les autorités locales, régionales et nationales, de façon à assurer l’utilisation optimale des Fonds structurels et du Fonds de cohésion, notamment pour ce qui est d’apporter des améliorations, en termes d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables, dans les logements et d’autres types de bâtiments. L’instrument soutient des projets d’investissement faisant preuve de viabilité économique et financière, afin de rembourser les investissements attribués par l’instrument et d’attirer les investisseurs publics et privés. L’instrument peut, entre autres, inclure des provisionnements et dotations en capital pour des prêts, garanties, produits de fonds propres et autres produits financiers. En outre, une proportion maximale de 15 % des fonds visés à l’article 21 bis peut être utilisée pour apporter une aide technique aux autorités locales, régionales ou nationales pour la création ou la phase de déploiement initial de technologies relatives à des projets en matière d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables.
2. Synergies
Lors de l’octroi d’une aide financière ou technique, il est tenu compte des synergies avec les autres moyens financiers disponibles dans les États membres, comme les Fonds structurels et le Fonds de cohésion, et l’instrument ELENA, afin d’éviter les chevauchements avec d’autres instruments.
3. Bénéficiaires
Les bénéficiaires de l’instrument sont les pouvoirs publics, de préférence au niveau local et régional, et des organismes publics ou privés agissant au nom des ces pouvoirs publics.
B. Coopération avec des intermédiaires financiers
1. Sélection et exigences générales, y compris les coûts
L’instrument est mis sur pied en coopération avec un ou plusieurs intermédiaires financiers et est ouvert à la participation des investisseurs appropriés. La sélection des intermédiaires financiers est effectuée sur la base de leur capacité avérée à utiliser les fonds de la façon la plus efficace, conformément aux règles et critères fixés dans la présente annexe.
La Commission veille à ce que le montant total des frais généraux liés à l’établissement et à la mise en œuvre de l’instrument, y compris les commissions de gestion et autres coûts éligibles facturés par les intermédiaires financiers, reste aussi limité que possible, conformément aux meilleures pratiques pour des instruments similaires, tout en préservant le niveau de qualité attendu de l’instrument.
La contribution de l’Union à l’instrument est mise en œuvre par la Commission conformément aux dispositions énoncées aux articles 53 et 54 du règlement financier.
Les intermédiaires financiers satisfont aux exigences applicables à la délégation des tâches d’exécution budgétaire établies dans le règlement financier et ses modalités d’application, notamment en ce qui concerne les règles de passation de marchés, le contrôle interne, la comptabilité et l’audit externe. Il n’est mis à la disposition de ces intermédiaires financiers aucun financement à d’autre titre que les frais de gestion ou les coûts liés à l’établissement et à la mise en œuvre de l’instrument.
Les modalités et conditions détaillées concernant l’établissement et les conditions cadres de l’instrument, y compris en matière de suivi et de contrôle, sont définies dans des accords entre la Commission et les intermédiaires financiers.
2. Disponibilité des informations
L’instrument met à disposition en ligne toutes les informations sur la gestion du programme qui concernent les parties intéressées. Celles-ci comprennent notamment les procédures de demande, les renseignements sur les meilleures pratiques et un relevé des projets et rapports.
C. Conditions de financement et critères d’éligibilité et de sélection
1. Champ d’application du financement
Conformément à la présente annexe, l’instrument se limite au financement:
a)
de projets d’investissement qui ont un impact rapide, mesurable et substantiel sur la relance économique dans l’Union, sur le renforcement de la sécurité énergétique et sur la réduction des émissions de gaz à effet de serre; et
b)
de l’aide technique aux projets en matière d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables.
2. Facteurs à prendre en compte
En ce qui concerne la sélection des projets, une attention particulière sera accordée à l’équilibre géographique.
En ce qui concerne le financement des projets d’investissement, on veille particulièrement à produire un effet de levier important entre les fonds de l’Union et le total des investissements afin que celui-ci soit significatif au niveau de l’Union. Toutefois, l’effet de levier peut varier pour les différents projets d’investissement, en fonction d’un certain nombre de facteurs, tels que la taille et le type effectifs du projet, et en fonction des conditions locales, notamment la taille et les capacités financières du bénéficiaire.
3. Conditions d’accès des pouvoirs publics au financement au titre de l’instrument
Les pouvoirs publics qui demandent un financement destiné à des projets d’investissement ou à une aide technique aux projets en matière d’efficacité énergétique et d’énergies renouvelables respectent les conditions suivantes:
a)
avoir pris ou se préparer à prendre l’engagement politique de lutter contre le changement climatique, le cas échéant assorti d’objectifs concrets, relatifs par exemple au renforcement de l’efficacité énergétique et/ou à l’utilisation de sources d’énergie renouvelable;
b)
travailler à l’élaboration de stratégies pluriannuelles pour lutter contre le changement climatique et, le cas échéant, pour atteindre leurs objectifs, ou participer à une stratégie pluriannuelle au niveau local, régional ou national pour lutter contre le changement climatique;
c)
accepter de rendre publiquement compte des progrès accomplis dans le cadre de leur stratégie globale.
4. Critères d’éligibilité et de sélection pour les projets d’investissement financés au titre de l’instrument
Les projets d’investissement financés au titre de l’instrument répondent aux critères d’éligibilité et de sélection suivants:
a)
le bien-fondé et l’adéquation technique de l’approche;
b)
la solidité et l’efficacité au regard des coûts du financement pour toute la phase d’investissement de l’action;
c)
l’équilibre géographique entre tous les projets couverts par le présent règlement;
d)
la maturité, c’est-à-dire le fait d’atteindre le plus tôt possible la phase d’investissement, et l’engagement de dépenses en capital substantielles;
e)
la mesure dans laquelle le manque d’accès au financement retarde la mise en œuvre de l’action;
f)
la mesure dans laquelle les fonds provenant de l’instrument stimuleront le financement public et privé;
g)
les incidences socio-économiques quantifiées;
h)
les impacts environnementaux quantifiés.
5. Critères d’éligibilité et de sélection pour les projets d’aide technique financés au titre de l’instrument
Les projets d’aide technique financés au titre de l’instrument respectent les critères d’éligibilité et de sélection mentionnés au point 4 a), c), e), f) et g).»
Article 2
Entrée en vigueur
Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Strasbourg, le 15 décembre 2010.