NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
RÈGLEMENT (UE) No 1043/2011 DE LA COMMISSION
du 19 octobre 2011
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations d’acide oxalique originaire de l’Inde et de la République populaire de Chine
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après le «règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Le 26 janvier 2011, la Commission européenne (ci-après «la Commission») a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après l’«avis d’ouverture»), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations, dans l’Union, d’acide oxalique originaire de l’Inde et de la République populaire de Chine (RPC) (ci-après les «pays concernés»).
(2)
La procédure a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 13 décembre 2010 par le Conseil européen de l’industrie chimique (CEFIC) au nom d’un producteur, Oxaquim S.A. (ci-après le «plaignant»), représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 25 %, de la production totale d’acide oxalique dans l’Union. La plainte contenait des éléments attestant à première vue l’existence du dumping dont faisait l’objet ledit produit et du préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure.
1.2. Parties concernées par la procédure
(3)
La Commission a officiellement avisé le plaignant, les autres producteurs connus de l’Union, les producteurs-exportateurs et les représentants des pays concernés, les importateurs, ainsi que les utilisateurs et les associations notoirement concernées de l’ouverture de la procédure. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(4)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs recensés dans les pays concernés, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour déterminer le dumping et le préjudice, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les producteurs-exportateurs dans les pays concernés ont été invités à se faire connaître et à fournir, ainsi qu’il est indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit concerné au cours de la période allant du 1er janvier 2010 au 31 décembre 2010. Quatre sociétés indiennes, dont l’une n’a déclaré aucune vente à l’Union, et trois groupes de sociétés de la RPC ont réagi dans le cadre de l’exercice d’échantillonnage. Du fait du nombre limité de sociétés ou de groupes de sociétés ayant coopéré, il n’a pas été jugé nécessaire de procéder par échantillonnage pour l’Inde ou la RPC et toutes les parties ont été informées du fait qu’il n’y aurait pas de sélection d’échantillon.
(5)
Par la suite, un groupe de sociétés de la RPC a décidé, au début de l’enquête, de ne pas coopérer davantage. En outre, une société indienne a refusé l’accès de son usine de production à la Commission, qui voulait y effectuer une visite de vérification. Elle a donc été considérée comme n’ayant pas coopéré, conformément à l’article 18, paragraphe 1, du règlement de base et a été informée des conséquences possibles de ce défaut de coopération.
(6)
Afin de permettre aux producteurs-exportateurs de la RPC qui le souhaitaient de présenter une demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou de traitement individuel, la Commission a envoyé des formulaires de demande aux producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré et aux autorités de la RPC dans le délai fixé par l’avis d’ouverture. Un groupe de sociétés chinois a sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base ou, à défaut, un traitement individuel, tandis qu’un autre groupe de sociétés a uniquement demandé à bénéficier d’un traitement individuel.
(7)
Des questionnaires ont été adressés à toutes les parties notoirement concernées. Trois sociétés en Inde, deux groupes de sociétés en RPC et le plaignant ont répondu au questionnaire. L’autre producteur de l’Union n’a pas coopéré. Trois utilisateurs et huit importateurs, parmi lesquels tous les utilisateurs et quatre importateurs ont fait l’objet d’une visite, ont également répondu au questionnaire.
(8)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires à la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de l’Union et a effectué des visites de vérification dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
Producteurs de l’Union
-
Oxaquim S.A. (Espagne)
b)
Utilisateurs
-
OMG Kokkola (Finlande)
-
P.A.G. Srl (Italie)
-
Le troisième utilisateur a demandé à rester anonyme.
c)
Importateurs
-
Brenntag BV (Pays-Bas)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Pologne)
-
Norkem Limited (Royaume-Uni)
-
Geratech Marketing (Belgique)
d)
Producteurs-exportateurs en Inde
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Producteurs-exportateurs en RPC
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd et Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. («groupe Shandong Fengyuan»)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd et Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd («groupe Shanxi Reliance»)
1.3. Période d’enquête
(9)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er janvier 2010 et le 31 décembre 2010 (ci-après la «période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances pertinentes aux fins de l’évaluation du préjudice a couvert la période comprise entre le 1er janvier 2007 et la fin de la période d’enquête (ci-après la «période considérée»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(10)
Le produit concerné est l’acide oxalique, dihydraté (numéro CUS 0028635-1 et numéro CAS 6153-56-6) ou anhydre (numéro CUS 0021238-4 et numéro CAS 144-62-7), en solution aqueuse ou non, relevant actuellement du code NC ex 2917 11 00 et originaire de l’Inde et de la RPC. Il existe deux types d’acide oxalique: l’acide oxalique non raffiné et l’acide oxalique raffiné. L’acide oxalique raffiné, qui est produit en RPC, mais non en Inde, est fabriqué grâce à un processus de purification de l’acide oxalique non raffiné, dont le but est d’éliminer le fer, les chlorures, les traces métalliques et les autres impuretés.
(11)
L’acide oxalique est utilisé dans un large éventail d’applications, par exemple comme agent de réduction ou de blanchiment, dans la synthèse pharmaceutique et dans la fabrication de produits chimiques.
2.2. Produit similaire
(12)
L’enquête a montré que l’acide oxalique produit et vendu par l’industrie de l’Union dans l’Union, l’acide oxalique produit et vendu sur le marché intérieur en Inde et en RPC et l’acide oxalique importé dans l’Union depuis l’Inde et la RPC présentent, pour l’essentiel, les mêmes caractéristiques physiques et chimiques de base et sont destinés aux mêmes usages finaux de base.
(13)
En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme étant similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. DUMPING
3.1. Inde
3.1.1. Remarque préliminaire
(14)
Lors de la visite de vérification en Inde, une société n’a pas fourni les informations demandées dans les délais ou dans le format demandé. En conséquence, la Commission n’a pas pu vérifier les informations soumises en réponse au questionnaire antidumping. La société a été informée par écrit qu’elle risquait d’être considérée comme une partie n’ayant pas coopéré et que les conclusions étaient donc susceptibles d’être fondées sur les données disponibles. Dans sa réponse, la société a fait valoir des circonstances atténuantes, qui n’ont toutefois pas été de nature à modifier cette conclusion. L’article 18 a donc été appliqué à cette société et les conclusions se sont appuyées sur les données disponibles. Par conséquent, seul un producteur-exportateur en Inde est réputé avoir coopéré avec la Commission dans le cadre de la présente enquête.
3.1.2. Valeur normale
(15)
Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a tout d’abord déterminé si les ventes du produit similaire effectuées par le producteur-exportateur à des clients indépendants sur le marché intérieur étaient représentatives. Ces ventes représentant plus de 5 % de son volume de vente du produit concerné à l’Union, il a été conclu que les ventes globales du produit similaire étaient représentatives.
(16)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures du producteur-exportateur pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Pour ce faire, elle a dû déterminer la proportion des ventes intérieures bénéficiaires à des clients indépendants pour toutes les ventes du produit similaire.
(17)
Lorsque les ventes bénéficiaires représentent au moins 80 % de l’ensemble des ventes, la valeur normale est calculée sur la base de toutes les ventes, y compris les ventes non bénéficiaires. En revanche, si les ventes bénéficiaires représentent moins de 80 % mais plus de 20 % de l’ensemble des ventes, et si le coût total moyen pondéré est supérieur au prix moyen pondéré, la valeur normale est calculée sur la base des ventes bénéficiaires uniquement. Une vente est considérée comme bénéficiaire lorsque le prix unitaire est égal ou supérieur au coût de production.
(18)
L’analyse des ventes intérieures réalisée par la Commission a montré que 41 % de l’ensemble des ventes du produit concerné étaient bénéficiaires et que le coût total moyen pondéré était supérieur au prix moyen pondéré. La valeur normale a, par conséquent, été calculée comme le prix moyen pondéré des ventes bénéficiaires uniquement.
3.1.3. Prix à l’exportation
(19)
Le producteur-exportateur indien a exporté le produit concerné directement vers des clients indépendants dans l’Union. Par conséquent, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, les prix à l’exportation ont été établis sur la base des prix effectivement payés ou à payer par ces clients indépendants pour le produit concerné lorsqu’il est exporté vers l’Union.
3.1.4. Comparaison
(20)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée sur une base départ usine. Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il est dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
(21)
En conséquence, des ajustements ont été effectués au titre des coûts de transport et d’assurance, des coûts de manutention et d’emballage, du coût du crédit et des commissions.
3.1.5. Marge de dumping
(22)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, la marge de dumping du producteur-exportateur indien ayant coopéré est établie sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré.
(23)
Sur cette base, la marge de dumping provisoire, exprimée sous forme de pourcentage du prix caf frontière de l’Union, avant dédouanement, s’élève à 22,8 % pour Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Pour calculer la marge de dumping applicable à l’échelle nationale à tous les autres producteurs-exportateurs en Inde, le niveau de coopération a été établi en comparant le volume des exportations vers l’Union déclaré par le producteur-exportateur ayant coopéré aux statistiques correspondantes d’Eurostat. Vu le faible degré de coopération de l’Inde (38 %), il est jugé approprié que la marge de dumping applicable à l’échelle nationale à tous les autres producteurs-exportateurs en Inde soit établie sur la base de l’opération ayant fait l’objet du dumping le plus important de la part du producteur ayant coopéré.
(25)
Sur cette base, le niveau de dumping à l’échelle nationale est provisoirement établi à 43,6 % du prix caf frontière de l’Union, avant dédouanement.
3.2. République populaire de Chine
3.2.1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et traitement individuel
(26)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, la valeur normale des importations en provenance de la RPC est déterminée conformément aux paragraphes 1 à 6 dudit article pour les producteurs considérés comme remplissant les critères définis à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base. À titre purement indicatif, ces critères sont résumés ci-dessous:
-
les décisions commerciales sont arrêtées en tenant compte des signaux du marché, sans intervention significative de l’État, et les coûts reflètent les valeurs du marché,
-
les entreprises utilisent un seul jeu de documents comptables de base, qui font l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales et qui sont utilisés à toutes fins,
-
il n’y a pas de distorsions importantes induites par l’ancien système d’économie planifiée,
-
des lois concernant la faillite et la propriété garantissent la sécurité juridique et la stabilité, et
-
les opérations de change sont exécutées aux taux du marché.
(27)
Un groupe de sociétés en RPC a sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et a présenté un formulaire de demande dudit statut pour les trois sociétés participant à la fabrication et à la commercialisation du produit concerné. Les informations fournies ont été vérifiées ultérieurement par la Commission dans les locaux des sociétés en question.
(28)
L’enquête relative à la demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a montré qu’une société ne répondait pas aux critères 1 à 3. Premièrement, elle n’a pas démontré que ses coûts reflétaient les valeurs du marché; en effet, la structure de ses coûts était influencée par une importante intervention financière de l’État, sous la forme notamment d’exonérations fiscales et de prêts sans intérêts. Deuxièmement, l’enquête a mis en évidence un certain nombre de lacunes et d’erreurs graves dans sa comptabilité, qui n’a, en outre, pas fait l’objet d’un audit conforme aux normes comptables internationales. Troisièmement, des distorsions, induites par l’ancien système d’économie planifiée, ont été constatées en ce qui concerne les droits d’utilisation du sol de la société. Plus précisément, la société a obtenu un certificat relatif au droit d’utilisation du sol sans avoir respecté les dispositions contractuelles y afférentes ou s’être acquittée de la totalité du paiement correspondant.
(29)
En outre, une autre société du groupe n’a pas démontré qu’elle remplissait le critère 2, ses comptes n’ayant pas fait l’objet d’un audit indépendant.
(30)
La Commission a communiqué les conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché au groupe de sociétés concerné et au plaignant et leur a donné la possibilité de formuler des observations. Les conclusions ont également été communiquées aux autorités de la RPC. Aucune observation n’a été transmise à la Commission.
(31)
Eu égard à ce qui précède, il a été conclu que deux des sociétés du groupe ne remplissaient pas les critères permettant d’obtenir le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Conformément à la pratique constante de la Commission qui consiste à examiner si un groupe de sociétés liées, considéré dans son ensemble, répond aux conditions d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, le groupe dans son ensemble s’est vu refuser ce statut.
(32)
Ainsi qu’il est mentionné au considérant 6, les deux groupes de sociétés chinois ayant coopéré ont demandé à bénéficier d’un traitement individuel. Puisqu’il a été constaté que les deux groupes remplissaient l’ensemble des critères de l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base, il a été provisoirement décidé de les faire bénéficier d’un tel traitement.
3.2.2. Pays analogue
(33)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale pour les producteurs-exportateurs qui ne bénéficient pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché doit être déterminée sur la base des prix intérieurs ou de la valeur normale construite dans un pays analogue.
(34)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission a indiqué qu’elle prévoyait d’utiliser l’Inde comme pays analogue approprié pour l’établissement de la valeur normale et a invité les parties intéressées à présenter leurs commentaires à ce sujet. Aucun commentaire de leur part n’a été reçu. Quoi qu’il en soit, la Commission considère l’Inde comme un pays analogue approprié, puisque le seul autre pays producteur en dehors de l’Union, à savoir le Japon, a un marché monopolistique fermé à la concurrence et fabrique l’acide oxalique à l’aide d’une méthode unique qui n’est pas comparable à celle utilisée en RPC. À l’inverse, les producteurs indiens font appel à une méthode de production comparable à celle de la RPC et sont soumis à la concurrence sur le marché intérieur.
3.2.3. Valeur normale
(35)
Les sociétés chinoises fabriquent et exportent vers l’Union deux types d’acide oxalique: l’acide oxalique non raffiné et l’acide oxalique raffiné. L’acide oxalique raffiné, qui n’est pas produit dans le pays analogue, est fabriqué grâce à un processus de purification de l’acide oxalique non raffiné, dont le but est d’éliminer le fer, les chlorures, les traces métalliques et les autres impuretés. Le coût supplémentaire lié à la production d’acide oxalique raffiné est estimé à 12 % par rapport à la production d’acide oxalique non raffiné. En conséquence, la Commission a considéré qu’il était approprié d’établir une valeur normale pour chacun des deux types d’acide oxalique.
(36)
S’agissant de l’acide oxalique non raffiné, la valeur normale a été établie sur la base de la valeur normale calculée pour l’Inde conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base. La valeur normale a été établie, comme décrit au considérant 18, sur la base des ventes bénéficiaires uniquement. En ce qui concerne l’acide oxalique raffiné, qui n’est pas produit dans le pays analogue, la valeur normale a été construite sur la base des coûts de production de l’acide oxalique non raffiné dans le pays analogue, conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base. Les coûts de production ont été majorés de 12 % pour tenir compte des coûts de production additionnels (voir considérant 35) et ont également été ajustés au titre des frais de vente, des dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que des bénéfices.
(37)
Les montants correspondant aux frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi qu’aux bénéfices, ont été établis, par analogie avec l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base, en ajoutant les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi que les bénéfices, liés aux ventes intérieures d’acide oxalique non raffiné effectuées par le producteur-exportateur ayant coopéré dans le pays analogue.
3.2.4. Prix à l’exportation
(38)
Les deux groupes bénéficiant d’un traitement individuel, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix réellement payés ou à payer par le premier client indépendant dans l’Union, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
(39)
Les deux producteurs-exportateurs en RPC ont exporté de l’acide oxalique vers l’Union par l’intermédiaire de négociants liés, qui ont ajouté une marge commerciale au prix payé aux producteurs. Cette marge est prise en considération lors de la comparaison du prix à l’exportation avec la valeur normale établie (voir considérant 42).
3.2.5. Comparaison
(40)
S’agissant de l’acide oxalique non raffiné, le prix à l’exportation au niveau départ usine a été comparé à la valeur normale établie pour le pays analogue.
(41)
Le prix à l’exportation de l’acide oxalique raffiné au niveau départ usine a été comparé à la valeur normale construite (voir considérant 36).
(42)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale ou la valeur normale construite et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences éventuelles, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Un ajustement a notamment été opéré en application de l’article 2, paragraphe 10, point i), au titre des commissions perçues par les négociants liés.
(43)
À cet égard, il convient de noter que la Commission a constaté que les négociants liés, par l’intermédiaire desquels les producteurs-exportateurs en RPC exportaient de l’acide oxalique vers l’Union, ne pouvaient être considérés comme faisant partie d’une division interne des ventes, puisqu’ils s’approvisionnaient également auprès de fournisseurs indépendants en acide oxalique et autres produits chimiques, qu’ils destinaient à l’exportation et/ou à la vente sur le marché intérieur. Il est donc conclu que les fonctions de ces négociants sont semblables à celles d’un agent travaillant à la commission. En conséquence, la marge appliquée par les négociants a été supprimée afin de garantir une comparaison équitable entre le prix à l’exportation et la valeur normale. L’ajustement a été calculé sur la base du bénéfice réalisé par un négociant indépendant de l’Union européenne et des frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux supportés par le négociant chinois considéré.
(44)
D’autres ajustements ont également été opérés, le cas échéant, pour tenir compte des différences en matière d’impôts indirects, de coûts de fret, d’assurances, de manutention et de coûts accessoires, de coûts d’emballage et de coût du crédit, à chaque fois qu’ils se sont révélés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve vérifiés.
3.2.6. Marges de dumping
(45)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, les marges de dumping ont été établies à l’issue d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée de chaque type de produit et le prix moyen pondéré du produit concerné à l’exportation vers l’Union pour chaque société, ainsi qu’il est indiqué plus haut.
(46)
Sur cette base, les marges de dumping provisoires, exprimées en pourcentage du prix caf frontière de l’Union, avant dédouanement, sont les suivantes:
Société
Marge de dumping provisoire
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd et Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Pour calculer la marge de dumping applicable à l’échelle nationale à tous les autres producteurs-exportateurs en RPC, le niveau de coopération a préalablement été établi en comparant le volume des exportations vers l’Union déclaré par les producteurs-exportateurs ayant coopéré aux statistiques correspondantes d’Eurostat.
(48)
Vu le faible niveau de coopération de la RPC (environ 46 %), il est jugé approprié que la marge de dumping applicable à l’échelle nationale à tous les autres producteurs-exportateurs en RPC soit établie sur la base de l’opération ayant fait l’objet du dumping le plus important de la part des producteurs-exportateurs ayant coopéré.
(49)
Sur cette base, le niveau de dumping à l’échelle nationale est provisoirement établi à 52,2 % du prix caf frontière de l’Union, avant dédouanement.
4. PRÉJUDICE
4.1. Production et industrie de l’Union
(50)
La plainte a été déposée par le Conseil européen de l’industrie chimique (CEFIC) au nom d’un producteur d’acide oxalique de l’Union, Oxaquim S.A. (ci-après le «plaignant»), représentant une proportion majeure de la production totale de l’Union pendant la période d’enquête. Un second producteur de l’Union, Clariant, ne s’est pas opposé à l’ouverture de l’enquête, mais a décidé de ne pas y coopérer. Il n’existe actuellement aucun autre producteur du produit concerné dans l’Union. Sur cette base, les deux producteurs Oxaquim S.A. et Clariant constituent l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, du règlement de base, puisqu’ils représentent 100 % de la production de l’Union. Ils sont ci-après dénommés «l’industrie de l’Union».
(51)
Toutes les informations disponibles relatives aux deux producteurs Oxaquim S.A. et Clariant, y compris celles figurant dans la plainte et les données recueillies auprès du plaignant avant et après l’ouverture de l’enquête, ont été utilisées pour établir la production totale de l’Union. Sur cette base, la production totale de l’Union était comprise entre 11 000 tonnes et 15 000 tonnes pendant la période considérée.
4.2. Détermination du marché de l’Union en question
(52)
Il a été constaté que l’un des producteurs de l’Union utilisait une partie de sa production d’acide oxalique comme matière intermédiaire pour la production d’oxalates (tétroxalate, acétoselle et bioxalate de potassium). Cet acide oxalique a été simplement transféré (sans facture) au sein de la même société. Destiné à une utilisation captive, il n’est pas entré sur le marché libre et n’est donc pas exposé à une concurrence directe avec les importations du produit concerné. En revanche, il a été constaté que la production destinée à la vente sur le marché libre entrait en concurrence directe avec les importations du produit concerné.
(53)
Afin de brosser un tableau aussi complet que possible de la situation de l’industrie de l’Union, la Commission a recueilli et analysé des données relatives à l’ensemble du secteur de l’acide oxalique et a ensuite déterminé si la production était destinée à une utilisation captive ou au marché libre.
(54)
En ce qui concerne les indicateurs économiques ci-après relatifs à l’industrie de l’Union, il a été jugé que l’analyse et l’évaluation devaient être axées sur la situation prévalant sur le marché libre: volume des ventes et prix de vente sur le marché de l’Union, part de marché, croissance, volume d’exportation, prix, rentabilité, rendement des investissements et flux de liquidités.
(55)
Pour ce qui est d’autres indicateurs économiques toutefois, l’enquête a permis de conclure qu’ils ne pouvaient être raisonnablement examinés qu’en se référant à l’ensemble des activités. En effet, la production (qu’elle soit destinée à une utilisation captive ou au marché libre), les capacités, l’utilisation des capacités, les investissements, les stocks, l’emploi, la productivité, les salaires et l’aptitude à mobiliser des capitaux dépendent de l’ensemble des activités.
4.3. Consommation de l’Union
(56)
L’acide oxalique étant couvert par un code NC qui inclut également d’autres produits, il n’a pas été possible d’établir les volumes d’importation sur la base des données d’Eurostat. En conséquence, la consommation a été établie sur la base des données relatives au volume d’importation fournies par le plaignant, qui ont été comparées, par recoupement, aux informations vérifiées communiquées par les producteurs-exportateurs des pays concernés, et sur la base du volume total des ventes réalisée par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union.
(57)
Compte tenu du nombre limité de fournisseurs et de la nécessité de protéger des informations commerciales confidentielles conformément à l’article 19 du règlement de base, l’évolution de la consommation au cours de la période considérée a été présentée sous forme d’indices.
Tableau 1
Consommation dans l’Union
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PE
Consommation totale
100
124
61
95
(58)
En 2008, la consommation totale dans l’Union a fortement progressé (+ 24 %), mais elle a chuté de 50 % l’année suivante, avant de connaître une reprise durant la période d’enquête. Dans l’ensemble, la consommation sur le marché de l’Union européenne a diminué de 5 % durant la période considérée.
5. IMPORTATIONS EN PROVENANCE DES PAYS CONCERNÉS
5.1. Évaluation cumulative des effets des importations concernées
(59)
La Commission a examiné si les importations d’acide oxalique originaire de la RPC et de l’Inde devaient faire l’objet d’une évaluation cumulative, conformément à l’article 3, paragraphe 4, du règlement de base.
(60)
S’agissant des effets des importations originaires de la RPC et de l’Inde, l’enquête a montré que les marges de dumping se situaient au-dessus du seuil de minimis défini à l’article 9, paragraphe 3, du règlement de base et que le volume des importations en dumping en provenance de ces deux pays n’était pas négligeable au sens de l’article 5, paragraphe 7, du règlement de base.
(61)
S’agissant des conditions de concurrence entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et de l’Inde, d’une part, et entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et de l’Inde et le produit similaire, d’autre part, l’enquête a montré qu’elles étaient semblables. Plus précisément, les produits importés sont vendus par les mêmes circuits de vente et à des catégories de clients similaires et sont donc en concurrence entre eux et avec l’acide oxalique produit dans l’Union.
(62)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement considéré que toutes les conditions énoncées à l’article 3, paragraphe 4, du règlement de base sont réunies et que les importations en provenance de la RPC et de l’Inde doivent faire l’objet d’une évaluation cumulative.
5.2. Volume et part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés
(63)
L’enquête a révélé que les importations d’acide oxalique en provenance de la RPC et de l’Inde ont évolué comme suit:
Tableau 2
Importations en provenance de la RPC et de l’Inde
Volumes d’importation (MT)
2007
2008
2009
PE
RPC et Inde
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indice 2007 = 100)
100
154
62
104
Part de marché
(Indice 2007 = 100)
100
125
101
110
Source: informations émanant du plaignant et des réponses au questionnaire.
(64)
Les importations en provenance des pays concernés ont augmenté de 4 % en volume pendant la période considérée, alors que la consommation totale sur le marché de l’Union européenne a reculé de 5 % au cours de la même période (voir tableau 1). Comme le montre le tableau ci-dessus, on note également un accroissement substantiel de la part de marché, qui a progressé de 25 % entre 2007 et 2008 et de 10 % sur la période considérée.
5.3. Prix des importations faisant l’objet d’un dumping et sous-cotation des prix
(65)
Les prix moyens des importations en provenance des pays concernés ont évolué comme suit:
Tableau 3
Prix des importations en provenance de la RPC et de l’Inde
Prix des importations (EUR/MT)
2007
2008
2009
PE
RPC et Inde
470
641
474
545
(Indice 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Les prix des importations ont connu une poussée de 36 % entre 2007 et 2008, avant de retomber en 2009 à un niveau semblable à celui de 2007. Les prix ont à nouveau progressé de presque 15 % pendant la période d’enquête. Sur la période considérée, l’augmentation s’établit à 16 %. Il est à noter toutefois que les prix des importations ont baissé de 20 % entre 2008 et la période d’enquête, malgré la hausse des prix des principaux intrants (sources de carbone et énergie) pendant cette période.
(67)
Aux fins de l’analyse de la sous-cotation des prix, les prix de vente moyens pondérés facturés par l’industrie de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union, ajustés au niveau départ usine, c’est-à-dire les prix nets de tous rabais et remises et excluant les frais de transport dans l’Union, ont été comparés aux prix moyens pondérés correspondants facturés par les exportateurs de la RPC et de l’Inde ayant coopéré au premier client indépendant sur le marché de l’Union, nets de tous rabais et ajustés, si nécessaire, au niveau caf frontière de l’Union, ainsi que pour tenir compte des frais de dédouanement et des coûts postérieurs à l’importation.
(68)
La comparaison a révélé qu’au cours de la période d’enquête, le produit concerné faisant l’objet d’un dumping originaire de la RPC et de l’Inde a été vendu dans l’Union à un prix inférieur de 16,9 % à 34,6 % aux prix pratiqués par l’industrie de l’Union. Ce niveau de sous-cotation, combiné à une évolution négative des prix sur le marché, a donc entraîné une dépression significative des prix.
6. SITUATION ÉCONOMIQUE DE L’INDUSTRIE DE L’UNION
6.1. Remarques préliminaires
(69)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations faisant l’objet d’un dumping sur l’industrie de l’Union a comporté une évaluation de tous les facteurs et indices économiques pertinents relatifs à la situation de cette industrie de 2007 à la fin de la période d’enquête.
(70)
Les indicateurs macroéconomiques (production, capacités, utilisation des capacités, volumes des ventes, part de marché, emploi, productivité, salaires et importance des marges de dumping) ont été analysés au niveau de l’industrie de l’Union, tandis que les indicateurs microéconomiques (stocks, prix de vente, rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et investissements, coûts de production) ont été évalués sur la base des informations tirées du questionnaire dûment vérifié soumis par le seul producteur de l’Union ayant coopéré.
(71)
Les données à la base de l’analyse du préjudice provenant pour l’essentiel d’une source unique, les chiffres relatifs à l’industrie de l’Union sont présentés sous forme d’indices afin de préserver leur confidentialité conformément à l’article 19 du règlement de base.
6.2. Données relatives à l’industrie de l’Union (indicateurs macroéconomiques)
6.2.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
Tableau 4
Production totale, capacités totales de production et utilisation totale des capacités de l’Union
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PE
Production totale
100
101
89
106
Capacités totales de production
100
100
77
77
Utilisation totale des capacités
100
101
116
138
(72)
Le tableau ci-dessus inclut des chiffres sur la production, les capacités de production et l’utilisation des capacités de l’industrie de l’Union ainsi que, pour 2007 et 2008, les chiffres d’un autre producteur de l’Union, qui a cessé de produire de l’acide oxalique en 2008.
(73)
Comme le montre ce tableau, la production de l’industrie de l’Union est demeurée relativement stable en 2007 et 2008, avant de diminuer brusquement en 2009. La production a augmenté durant la période d’enquête. Dans l’ensemble, au cours de la période considérée, la production a progressé de 6 %.
(74)
En raison de la fermeture du site de production d’un autre producteur de l’Union en 2008, les capacités de production de l’industrie de l’Union ont accusé un fort recul (- 23 %) en 2008.
(75)
La combinaison de ces deux facteurs, à savoir l’augmentation du volume de production et la baisse des capacités de production, imputable à la fermeture d’une unité de production par le troisième producteur de l’Union à partir de 2008, a débouché sur une hausse importante (+ 38 %) de l’utilisation des capacités au cours de la période considérée.
6.2.2. Volumes des ventes et part de marché
Tableau 5
Volumes des ventes et part de marché
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PE
Ventes totales
100
97
61
86
Part de marché (en %)
100
79
99
91
(76)
Les volumes des ventes pour 2007 et 2008 incluent les ventes du producteur de l’Union qui a cessé de produire en 2008.
(77)
La consommation de l’Union a fléchi de 5 % pendant la période considérée (voir considérant 58), pendant que le volume des ventes du produit concerné réalisées par l’industrie de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union diminuait, quant à lui, de 14 %, ce qui s’est traduit par une perte de part de marché de 9 %.
(78)
L’analyse de l’évolution de la situation pendant la période considérée montre, quant à elle, que la baisse des volumes de ventes de l’industrie de l’Union (- 14 %) a été beaucoup plus marquée que la diminution de la consommation de l’Union (- 5 %). En conséquence, la part de marché de l’industrie de l’Union a également accusé un net recul (9 points de pourcentage) pendant la même période.
6.2.3. Emploi, productivité et salaires
Tableau 6
Emploi, productivité et salaires
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PE
Nombre total de salariés
100
119
108
96
Productivité totale (unité/salarié)
100
85
83
111
Salaires annuels totaux
100
121
110
99
Coût moyen de la main-d’œuvre par salarié
100
119
118
104
(79)
Les effectifs ont diminué de 4 % au cours de la période considérée. Il convient de noter que la production d’acide oxalique ne requiert pas une forte intensité de main-d’œuvre.
(80)
Pendant la période considérée, la productivité totale par salarié a progressé de 11 %, la production ayant augmenté, alors que le nombre de salariés déclinait.
(81)
Sur l’ensemble de la période considérée, les salaires ont reculé de 1 %. Après une hausse initiale de 21 % entre 2007 et 2008, ils n’ont cessé de diminuer jusqu’à la période d’enquête.
6.2.4. Ampleur de la marge de dumping réelle
(82)
Les marges de dumping sont précisées plus haut, dans la partie relative au dumping. Toutes les marges établies sont nettement supérieures au niveau de minimis. En outre, compte tenu des volumes et des prix des importations faisant l’objet d’un dumping, l’incidence des marges de dumping effectives ne peut pas être considérée comme négligeable.
6.3. Données relatives au producteur de l’Union ayant coopéré (indicateurs microéconomiques)
6.3.1. Remarque générale
(83)
L’analyse des indicateurs microéconomiques (prix de vente et coût de production, stocks, rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements, capacité à mobiliser des capitaux et investissements) a été effectuée au niveau du plaignant uniquement, car aucune donnée n’a été fournie par l’autre producteur de l’Union européenne, ainsi qu’il est indiqué au considérant 70.
6.3.2. Prix unitaires moyens du producteur de l’Union ayant coopéré et coût de production
Tableau 7
Prix de vente
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PE
Prix de vente unitaire moyen
100
143
136
131
Source: réponse au questionnaire.
(84)
Les prix de vente moyens au niveau départ usine facturés par l’industrie de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union ont augmenté de 31 % au cours de la période considérée.
Tableau 8
Coût de production
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PE
CDP moyen/tonne
100
103
102
98
Source: réponse au questionnaire.
(85)
L’enquête a révélé que le coût de production moyen du producteur de l’Union ayant coopéré était demeuré relativement stable au fil des années grâce à une amélioration constante de son processus de production, uniquement permise par des investissements importants (voir tableaux 9 et 11).
6.3.3. Stocks
(86)
Compte tenu de la nature du produit concerné, aucun stock n’est détenu. Le produit concerné sèche rapidement puis s’agglomère, ce qui explique pourquoi il n’est produit qu’à des fins d’expédition immédiate.
6.3.4. Rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et investissements
Tableau 9
Rentabilité
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PE
Rentabilité (dans l’Union européenne)
- 100
4
-2
3
Source: réponse au questionnaire.
(87)
La rentabilité du produit similaire a été déterminée en exprimant le bénéfice net avant impôts résultant des ventes de ce produit par le plaignant en pourcentage du chiffre d’affaires généré par ces ventes.
(88)
Après avoir accusé des pertes considérables en 2007, le plaignant a réalisé de faibles bénéfices en 2008 avant de subir de nouvelles pertes en 2009. Il a dégagé une petite marge bénéficiaire durant la période d’enquête, grâce à une diminution de certains éléments du coût de production, ainsi qu’il est indiqué dans le tableau 8.
Tableau 10
Flux de liquidités
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PE
Flux de liquidités
- 100
3 054
1 994
868
Source: réponse au questionnaire.
(89)
L’évolution du flux de liquidités, qui représente la capacité de l’industrie à autofinancer ses activités, reflète, dans une large mesure, l’évolution de la rentabilité. Ce flux de liquidités a donc été négatif en 2007 et, malgré une légère amélioration en 2008, il s’est à nouveau détérioré entre 2008 et la période d’enquête, aggravant ainsi la situation financière du producteur de l’Union ayant coopéré.
Tableau 11
Investissements
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PE
Investissements totaux
100
111
185
277
Source: réponse au questionnaire.
(90)
Le tableau précédent montre que le plaignant a accru ses investissements dans le produit concerné, même lorsque sa rentabilité était faible. Les investissements ont porté essentiellement sur la mise en œuvre de nouveaux outils de production et sur l’introduction de nouveaux processus de production destinés à améliorer l’efficacité. La hausse des investissements signifie que l’industrie n’a pas rencontré de difficultés pour mobiliser des capitaux, signe du maintien de sa viabilité.
(91)
Au cours de la période considérée, les investissements ont connu une croissance de 177 %.
(92)
En augmentant ses investissements pour améliorer son processus de production, l’industrie, qui se caractérise par une forte intensité capitalistique, a montré qu’elle était encore en mesure de mobiliser des capitaux; néanmoins, cette capacité a été freinée par le recul des ventes et les difficultés grandissantes à générer des liquidités.
Tableau 12
Rendement des investissements
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PE
Rendement des investissements
- 100
13
-14
-51
Source: réponse au questionnaire.
(93)
Malgré la hausse des investissements dans le produit concerné, le rendement escompté n’a pas été obtenu. En dépit d’une certaine amélioration en 2008, le rendement des investissements est demeuré négatif au cours de la période considérée.
(94)
Par conséquent, la croissance de l’industrie est limitée et clairement disproportionnée par rapport aux investissements réalisés ces dernières années.
7. CONCLUSION SUR LE PRÉJUDICE
(95)
L’enquête a montré que certains indicateurs de préjudice affichaient une évolution positive: le volume de production a augmenté de 6 %, l’utilisation des capacités a connu une hausse de 38 % et les investissements ont progressé de 177 %, ce qui a permis à la société productrice de dégager une marge bénéficiaire relative (enregistrement d’un léger bénéfice pendant la période d’enquête après des pertes considérables en 2007). Néanmoins, ainsi qu’il a été indiqué précédemment, plusieurs indicateurs relatifs à la situation économique de l’industrie de l’Union se sont beaucoup détériorés au cours de la période considérée.
(96)
À la suite de la fermeture du site de production d’un producteur de l’Union, le volume des ventes a diminué de 14 %. L’emploi a dû être réduit de 4 % et les capacités de production ont chuté de 23 %. Bien que la consommation n’ait baissé que de 5 %, la part de marché a reculé de presque 9 %. Par conséquent, la rentabilité a été faible, ce qui a eu une incidence négative sur le rendement des investissements et le flux de liquidités, surtout entre 2008 et la période d’enquête. Le niveau de rentabilité a progressé pendant la période concernée, mais il est demeuré très bas lors de la période d’enquête et est insuffisant pour maintenir la production à moyen terme.
(97)
Bien que la production globale ait progressé, l’industrie de l’Union a vu sa part de marché se rétrécir fortement. Parallèlement, les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés ont connu un essor sensible.
(98)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important pendant la période d’enquête, au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
8. LIEN DE CAUSALITÉ
8.1. Introduction
(99)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si le préjudice important subi par l’industrie de l’Union avait été causé par les importations en dumping en provenance des pays concernés. De plus, les facteurs connus autres que les importations en dumping qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union ont été examinés pour veiller à ce qu’aucun préjudice éventuellement imputable à ces facteurs ne soit attribué aux importations en dumping.
8.2. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(100)
La consommation d’acide oxalique dans l’Union a fléchi de 5 % au cours de la période considérée, tandis que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés ont progressé de plus de 4 % pendant cette période. C’est entre 2007 et 2008, où elle a atteint 54 %, que la hausse du volume des importations faisant l’objet d’un dumping a été la plus marquée. Les importations en provenance des pays concernés ont vu leur part de marché augmenter de 25 % entre 2007 et 2008, ce qui a coïncidé avec une perte de part de marché de 21 % pour l’industrie de l’Union.
(101)
Si les prix moyens des importations ont augmenté de 16 % sur la période considérée, les prix de ces importations ont, pendant la période d’enquête, été inférieurs de 21,9 % en moyenne à ceux du producteur de l’Union ayant coopéré, l’empêchant ainsi d’augmenter ses prix à des niveaux plus rentables.
(102)
Il convient de rappeler que l’industrie de l’Union a enregistré une forte contraction de son volume de ventes (- 14 %). Cette contraction des ventes a toutefois été nettement plus marquée que la baisse de la demande, ce qui a entraîné une perte de part de marché de 9 %. Dans le même temps, la part de marché des pays concernés a progressé de 10 %. Ces chiffres montrent que la part de marché de l’industrie de l’Union a été récupérée, dans une large mesure, par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés.
(103)
Il est donc estimé que la pression continue exercée sur le marché de l’Union par les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés n’a pas permis à l’industrie de l’Union d’adapter ses prix de vente à la hausse du coût des matières premières et de l’énergie. C’est ce qui explique la diminution de la part de marché et la rentabilité constamment médiocre de l’industrie de l’Union.
(104)
Au vu de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que la poussée des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés a eu une incidence fortement négative sur la situation économique de l’industrie de l’Union.
8.3. Effets d’autres facteurs
(105)
Les autres facteurs examinés pour déterminer le lien de causalité sont l’évolution de la demande sur le marché de l’Union, les prix des matières premières, les résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union, les importations du produit concerné en provenance d’autres pays, l’utilisation captive de l’acide oxalique par l’industrie et la crise économique.
8.3.1. Évolution de la demande sur le marché de l’Union
(106)
Ainsi qu’il a été indiqué précédemment dans le tableau 1, la consommation d’acide oxalique dans l’Union a tout d’abord progressé de 24 % en 2008, avant de chuter de 39 % l’année suivante, pour finalement reprendre durant la période d’enquête. Dans l’ensemble, la consommation sur le marché de l’Union européenne a fléchi de 5 % au cours de la période considérée. Durant cette même période, l’industrie de l’Union a vu sa part de marché reculer.
(107)
Bien que l’enquête ait révélé que les importations en provenance des pays concernés ont également été affectées par la baisse de la demande sur le marché de l’Union en 2009, il y a lieu de noter que, sur la période considérée, les exportateurs des pays concernés sont parvenus à accroître leur volume de ventes et leur part de marché en exerçant une pression sur les prix du marché grâce aux importations faisant l’objet d’un dumping.
(108)
En conséquence, il est provisoirement considéré que la dégradation de la situation économique de l’industrie de l’Union est principalement due à la poussée des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés ainsi qu’à la sous-cotation des prix pratiquée par les exportateurs de ces pays, et non à la diminution de la consommation. Même si la contraction de la demande a contribué au préjudice, elle n’a pas pu rompre le lien de causalité entre le préjudice important subi et l’augmentation des importations faisant l’objet d’un dumping.
8.3.2. Prix de la principale matière première
(109)
Comme le montre le tableau 8, le coût de production moyen est demeuré relativement stable, malgré une forte hausse du coût de la principale matière première (sucre). En effet, l’enquête a montré que le coût de production du producteur de l’Union ayant coopéré n’a pas suivi la même évolution que les prix de l’une des principales matières premières utilisées dans la production d’acide oxalique. L’augmentation très nette des prix moyens du sucre (+ 50 %) au cours de la période considérée a été contrebalancée par les investissements réalisés par le producteur de l’Union ayant coopéré en vue d’améliorer ses processus de production. Dans l’ensemble, il y a donc eu une diminution nette de 12 % du coût de production. Néanmoins, comme le montre le tableau 7, le prix de vente unitaire a augmenté de 31 % pendant la période considérée. L’enquête a permis d’établir que les exportateurs des pays concernés étaient soumis aux mêmes conditions économiques en ce qui concerne l’évolution des prix des matières premières, les prix unitaires des importations ayant connu, à un degré moindre toutefois, une évolution semblable à celle des prix de vente unitaires du producteur de l’Union ayant coopéré.
(110)
En l’absence d’un dumping préjudiciable, les prix auraient probablement été adaptés de façon régulière pour refléter l’évolution des différents éléments du coût de production. Tel n’a pas été le cas cependant. Le producteur de l’Union ayant coopéré n’est pas parvenu à dégager une marge bénéficiaire suffisante pour cette production intensive en capital et son flux de liquidités a également diminué.
(111)
Il est donc provisoirement conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés, qui ont entraîné une sous-cotation des prix du producteur de l’Union ayant coopéré, ont fait baisser les prix sur le marché de l’Union et empêché le producteur de l’Union ayant coopéré d’augmenter ses prix de vente de manière à couvrir ses coûts ou atteindre un niveau de rentabilité raisonnable.
(112)
Étant donné que les prix des matières premières ont également eu des répercussions sur les exportateurs des pays concernés, il a été provisoirement conclu que leur hausse ne pouvait pas avoir eu une incidence sur le préjudice important subi par l’industrie de l’Union au cours de la période considérée.
8.3.3. Résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union
Tableau 13
Volume d’exportation et prix unitaires
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PE
Exportations en tonnes
100
80
140
152
Prix moyen des exportations
100
104
103
91
Source: réponse au questionnaire.
(113)
Les résultats à l’exportation ont aussi été examinés en tant que l’un des facteurs connus autres que les importations faisant l’objet d’un dumping qui, au même moment, auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union, de façon que le préjudice éventuellement imputable à ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
(114)
Il ressort de l’analyse que les ventes à l’exportation du producteur de l’Union ayant coopéré à destination de parties indépendantes ont représenté une part importante de ses ventes totales (environ 30 %). Au cours de la période considérée, les volumes d’exportation du producteur de l’Union ayant coopéré ont progressé de 52 %, le prix unitaire de ses ventes à l’exportation reculant de façon marquée dans le même temps, alors qu’au contraire, le prix de ses ventes dans l’Union était en forte augmentation. L’enquête a montré que les exportations ont joué un rôle important dans le maintien d’un taux élevé d’utilisation des capacités permettant de couvrir les coûts fixes et les coûts des investissements en machines. Bien que les ventes à l’exportation aient été réalisées à des prix inférieurs à ceux pratiqués sur le marché de l’Union, le faible niveau de ces prix était imputable à la concurrence de l’acide oxalique vendu à bas prix sur les marchés d’exportation par les exportateurs des pays concernés. L’enquête a montré que ces exportations ont permis au producteur de l’Union ayant coopéré d’atténuer le préjudice subi sur le marché de l’Union et ne sont donc pas de nature à rompre le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
8.3.4. Importations en provenance d’autres pays tiers
(115)
En l’absence d’importations provenant d’autres pays que les pays concernés, cet élément n’a pas eu d’incidence sur le marché de l’Union européenne.
8.3.5. Utilisation captive
(116)
Ainsi qu’il est mentionné aux considérants 52 à 55, l’utilisation captive est limitée aux transferts captifs au sein de la société de l’un des producteurs de l’Union, où l’acide oxalique est transformé en oxalates. Les bénéfices obtenus par la vente d’oxalates sont considérables et ont, en fait, permis au producteur de poursuivre ses activités, malgré les pertes liées à l’acide oxalique. Cet élément ne contribue donc pas au préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
8.3.6. Crise économique
(117)
En 2009, la consommation d’acide oxalique dans l’Union a diminué de moitié par rapport à 2008 en raison de la crise économique, ce qui explique en partie la baisse du volume (- 40 %) et de la valeur (- 45 %) des ventes enregistrée par l’industrie de l’Union. Toutefois, en réduisant les prix d’environ 5 % au cours de cette période, l’industrie a pu augmenter sa part de marché (11 %) et minimiser ainsi les effets négatifs de la crise. En effet, l’industrie a pratiquement atteint son seuil de rentabilité en 2009.
(118)
Bien que la crise économique en 2008-2009 ait pu jouer un rôle dans les mauvais résultats de l’industrie de l’Union, globalement, il n’est pas possible de lui attribuer une incidence de nature à rompre le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et la situation préjudiciable de l’industrie de l’Union.
8.4. Conclusion concernant le lien de causalité
(119)
L’analyse précédente a démontré qu’il y avait eu une augmentation du volume des ventes et de la part de marché des pays concernés au cours de la période considérée. En outre, il a été constaté que ces importations avaient été réalisées à des prix de dumping largement inférieurs (de presque 22 %) aux prix facturés par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union pour le produit concerné pendant la période d’enquête.
(120)
Cette hausse du volume et de la part de marché des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés a été obtenue, malgré la diminution globale de la demande sur le marché de l’Union pendant la période considérée. La croissance de la part de marché des importations a coïncidé avec l’évolution négative de la part de marché de l’industrie de l’Union au cours de la même période. Parallèlement, une évolution négative des principaux indicateurs de la situation économique et financière de l’industrie de l’Union a été observée, ainsi qu’il a été souligné précédemment.
(121)
Le recul de la consommation sur le marché de l’Union en 2009 a eu des répercussions négatives sur les résultats de l’industrie de l’Union. Néanmoins, dans l’ensemble, cet élément et les autres facteurs ne sauraient être considérés comme ayant eu une incidence de nature à rompre le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et la situation préjudiciable de l’industrie de l’Union.
(122)
Sur la base de l’analyse présentée ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est provisoirement conclu que les importations en provenance des pays concernés ont causé un préjudice important à l’industrie de l’Union au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
9. INTÉRÊT DE L’UNION
9.1. Remarque préliminaire
(123)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il a été examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant l’existence d’un dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union d’adopter, en l’espèce, des mesures antidumping provisoires. L’examen de l’intérêt de l’Union a reposé sur une évaluation des divers intérêts en jeu, notamment ceux de l’industrie de l’Union, des importateurs et des utilisateurs du produit concerné.
9.2. Intérêt de l’industrie de l’Union
(124)
L’industrie de l’Union est constituée de deux producteurs, dont les usines sont situées dans différents États membres de l’Union et qui emploient directement entre 30 et 50 personnes chargées de la production et de la vente du produit similaire.
(125)
L’un des deux producteurs de l’Union ne s’est pas opposé à l’ouverture de l’enquête, mais n’a fourni aucune information complémentaire et n’a pas collaboré à cette enquête.
(126)
L’industrie de l’Union a subi un important préjudice causé par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés. Il convient de rappeler que la plupart des indicateurs de préjudice ont évolué de manière négative pendant la période considérée. En particulier, les indicateurs de préjudice liés aux résultats financiers de l’industrie de l’Union, tels que la rentabilité, le flux de liquidités et le rendement des investissements, ont été gravement affectés. Il est considéré qu’en l’absence de mesures, la reprise dans le secteur de l’acide oxalique ne suffira pas pour assainir la situation financière de l’industrie de l’Union, qui pourrait même se dégrader davantage.
(127)
L’institution de mesures devrait rétablir de véritables conditions commerciales équitables sur le marché de l’Union et permettre à l’industrie de l’Union d’adapter les prix de l’acide oxalique de manière à refléter le coût de production. L’institution de mesures devrait permettre à l’industrie de l’Union de récupérer au moins une partie de la part de marché perdue pendant la période considérée, ce qui aura également une incidence positive sur sa situation économique et sa rentabilité.
(128)
Il a donc été conclu que l’institution de mesures antidumping provisoires sur les importations d’acide oxalique originaire de la RPC et de l’Inde serait dans l’intérêt de l’industrie de l’Union.
9.3. Intérêt des importateurs
(129)
Huit importateurs indépendants ont répondu au questionnaire. Trois de ces importateurs n’ont importé que de faibles volumes du produit concerné et pourraient répercuter la hausse des prix sur leurs clients. Certains ont indiqué qu’ils pourraient envisager de retirer le produit de leur gamme de produits si des droits antidumping étaient institués.
(130)
Le quatrième importateur a affirmé que ses clients pourraient utiliser le régime du perfectionnement actif pour tous leurs produits finals dont le processus de production nécessite de l’acide oxalique et qu’ils réexportent en dehors de l’Union. En conséquence, l’institution de mesures antidumping n’aurait pas d’effet notable sur cet importateur.
(131)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’institution de mesures ne devrait pas, dans l’ensemble, avoir d’incidence significative sur les importateurs. En général, les importateurs réalisent des marges bénéficiaires très élevées sur l’acide oxalique et ils devraient être en mesure de répercuter les hausses des prix sur leurs clients.
9.4. Intérêt des utilisateurs
(132)
Les utilisateurs ayant coopéré représentaient 22 % de la consommation d’acide oxalique de l’Union pendant la période d’enquête. L’enquête a montré que la distinction entre les utilisations d’acide oxalique non raffiné et d’acide oxalique raffiné était pertinente pour l’examen de l’intérêt de l’Union du point de vue des utilisateurs. Le producteur de l’Union ayant coopéré produit de l’acide oxalique non raffiné, alors que l’autre producteur de l’Union, qui n’a pas coopéré, produit de l’acide oxalique raffiné, utilisé, pour l’essentiel, dans les industries pharmaceutique et alimentaire ainsi que dans le secteur de l’extraction de poudres métalliques fines.
(133)
Les utilisateurs d’acide oxalique non raffiné ont déclaré que l’institution de mesures entraînerait une augmentation des prix pratiqués par le producteur de l’Union ayant coopéré, qui est l’unique fournisseur de l’Union européenne. Par ailleurs, les utilisateurs ont également indiqué qu’il ne serait pas souhaitable de dépendre complètement des importations étrangères.
(134)
En ce qui concerne les utilisateurs qui fabriquent des produits de nettoyage et de blanchiment, l’acide oxalique ne représente qu’une petite partie de leurs intrants et ils pourraient probablement répercuter sur leurs clients la hausse des prix résultant des droits antidumping ou modifier les formules de leurs produits, le cas échéant, afin d’utiliser des produits de substitution à l’acide oxalique.
(135)
Pour les utilisateurs qui fabriquent des produits de polissage, l’acide oxalique représente une grande partie de leurs coûts d’intrants et ne peut être remplacé. Il est peu probable que les utilisateurs réussiraient à répercuter pleinement les hausses de prix sur leurs clients, compte tenu de la concurrence des producteurs extérieurs à l’Union européenne. Cependant, ils exportent 95 % de leurs produits en dehors de l’Union européenne et pourraient réclamer le remboursement des droits dans le cadre du régime de perfectionnement actif.
(136)
En ce qui concerne les utilisateurs qui destinent l’acide oxalique à d’autres usages, comme le recyclage des métaux à partir de déchets, l’acide oxalique représente une part importante des coûts de production totaux du produit final pour lequel il est utilisé. Le marché du produit final est très volatil. L’acide oxalique ne peut être remplacé dans le processus de production. La principale société de recyclage des déchets de l’Union achète la totalité de son acide oxalique auprès des producteurs de l’Union. Si des droits antidumping étaient institués, l’industrie, pour en tirer parti, devrait déterminer dans quelle mesure elle augmenterait ses prix, si tant elle qu’elle choisisse cette solution. Par conséquent, il est difficile d’évaluer l’incidence que l’institution de mesures aurait sur cet utilisateur. Cependant, si l’on tient compte du fait que cet utilisateur ne dégage actuellement qu’une faible marge bénéficiaire sur ses ventes du produit fini, toute hausse de prix aura une incidence négative si la société n’est pas en mesure de la répercuter.
(137)
L’acide oxalique raffiné est utilisé, entre autres, pour la production de poudres de certains métaux. L’acide oxalique représente une part considérable des coûts de production totaux. Dans ce processus, l’acide oxalique ne peut être remplacé. Les bénéfices dans ce secteur peuvent toutefois être importants. Les contrats annuels étant répandus dans ce secteur, il sera difficile, à court terme, de répercuter les hausses de prix. Néanmoins, compte tenu du fait que le taux de droit proposé le plus bas est de 14,6 % et que des bénéfices élevés sont réalisés, il serait possible d’absorber toute augmentation éventuelle des prix à court terme.
(138)
Un utilisateur a affirmé que la production d’acide oxalique raffiné n’était pas suffisante pour répondre à la demande. À cet égard, il a été constaté que, dans l’Union, la production du type raffiné était inférieure d’environ 1 000-2 000 tonnes/an à la consommation. Étant donné que la majorité des produits finals dont le processus de production fait appel à l’acide oxalique raffiné sont exportés, les utilisateurs pourraient, en tout état de cause, opérer dans le cadre du régime de perfectionnement actif, s’ils le souhaitaient.
9.5. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(139)
Au vu de ce qui précède, et sur la base des informations disponibles concernant l’intérêt de l’Union, il a été provisoirement conclu qu’aucune raison impérieuse ne s’oppose à l’institution de mesures provisoires à l’encontre des importations d’acide oxalique originaire de la RPC et de l’Inde.
10. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
10.1. Niveau d’élimination du préjudice
(140)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, des mesures antidumping provisoires sont jugées nécessaires afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(141)
Pour déterminer le niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping établies et du montant du droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(142)
Lors du calcul du montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que toute mesure devrait permettre à l’industrie de l’Union de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’une industrie de ce type pourrait raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations en dumping, sur la vente du produit similaire dans l’Union. Il est estimé que le bénéfice qui pourrait être réalisé en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping correspond à 8 % du chiffre d’affaires et que cette marge bénéficiaire pourrait être considérée comme le minimum souhaitable que l’industrie de l’Union aurait pu espérer atteindre en l’absence du dumping préjudiciable.
(143)
Sur cette base, un prix non préjudiciable du produit similaire a été calculé pour l’industrie de l’Union. Ce prix non préjudiciable a été obtenu en ajoutant la marge bénéficiaire de 8 % susmentionnée au coût de production.
(144)
La majoration de prix nécessaire a ensuite été déterminée en comparant, pour chaque type de produit, le prix à l’importation moyen pondéré des producteurs-exportateurs ayant coopéré en RPC et en Inde (dûment ajusté pour tenir compte des coûts d’importation et des droits de douane) au prix non préjudiciable des types de produit vendus par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union au cours de la période d’enquête. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne caf à l’importation des types comparés.
10.2. Mesures provisoires
(145)
Compte tenu de ce qui précède, il est considéré que, conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, des mesures antidumping provisoires devraient être instituées sur les importations en provenance de la RPC et de l’Inde, au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice), conformément à la règle du droit moindre.
(146)
Les taux de droit antidumping individuels indiqués dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Par conséquent, ils reflètent la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit applicable à «toutes les autres sociétés» à l’échelle nationale) s’appliquent de ce fait exclusivement aux importations de produits originaires de la RPC et de l’Inde fabriqués par ces sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques citées. Les produits importés fabriqués par toute autre société dont le nom n’est pas spécifiquement mentionné dans le dispositif du présent règlement, y compris les entités liées aux sociétés dont le nom est spécifiquement mentionné, ne peuvent bénéficier de ces taux et seront soumis au taux de droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(147)
Toute demande d’application de ces taux de droit individuels (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (3) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de l’entreprise liées à la production ainsi qu’aux ventes intérieures et à l’exportation qui résulte de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Le présent règlement sera modifié, au besoin, par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant des taux de droit individuels.
(148)
Afin de garantir la bonne application du droit antidumping, le niveau de droit résiduel devrait s’appliquer non seulement aux producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré mais aussi aux producteurs qui n’ont effectué aucune exportation vers l’Union pendant la période d’enquête.
(149)
Les marges de dumping et de préjudice ont été fixées comme suit:
Pays
Société
Marge de dumping
(%)
Marge de préjudice
(%)
Inde
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Toutes les autres sociétés
43,6
50,7
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd et Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Toutes les autres sociétés
52,2
66,3
11. DISPOSITIONS FINALES
(150)
Tout producteur-exportateur d’acide oxalique de la RPC qui ne s’est pas encore fait connaître, parce qu’il considérait qu’il ne répondait pas aux critères permettant d’obtenir le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou de bénéficier d’un traitement individuel, mais qui estime qu’un taux de droit distinct devrait être établi, est invité à se faire connaître en prenant contact avec la Commission européenne dans les dix jours suivant la publication du présent règlement au Journal officiel de l’Union européenne (4).
(151)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues.
(152)
Les conclusions relatives à l’institution de droits antidumping établies aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent devoir être réexaminées en vue de l’adoption de toute conclusion définitive,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping provisoire est institué sur les importations d’acide oxalique, dihydraté (numéro CUS 0028635-1 et numéro CAS 6153-56-6) ou anhydre (numéro CUS 0021238-4 et numéro CAS 144-62-7), en solution aqueuse ou non, relevant actuellement du code NC ex 2917 11 00 (code TARIC 2917110091) et originaire de la République populaire de Chine et de l’Inde.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-dessous, s’établit comme suit:
Pays
Société
Droit provisoire
(%)
Code additionnel TARIC
Inde
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Toutes les autres sociétés
43,6
B999
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Toutes les autres sociétés
52,2
B999
3. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
2. Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 19 octobre 2011.