ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
týkající se opatření SA.34440 (12/C) uskutečněného Lucemburským velkovévodstvím a týkajícího se prodeje Dexia BIL
(oznámeno pod číslem C(2012) 5264)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/836/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily připomínky v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 (3) Komise rozhodla nevznášet námitky proti naléhavým opatřením týkajícím se operace na podporu likvidity („liquidity assistance“, dále jen „operace LA“) a záruk na dluhopisy skupiny Dexia (4). Komise byla toho názoru, že tato opatření jsou jakožto podpora na záchranu společnosti v nesnázích slučitelná se společným trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU, a schválila tato opatření na dobu šesti měsíců ode dne 3. října 2008, přičemž upřesnila, že po tomto období bude muset podporu přehodnotit jako strukturální opatření.
(2)
Belgie oznámila Komisi plán restrukturalizace skupiny Dexia dne 16. února 2009, Francie tak učinila dne 17. února 2009 a Lucembursko dne 18. února 2009 (uvedené státy jsou dále označovány jen „dotyčné členské státy“).
(3)
Komise přijala dne 13. března 2009 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení za podmínek stanovených v čl. 108 odst. 2 SFEU, které se týkalo všech opatření přijatých ve prospěch skupiny Dexia (5).
(4)
Komise rozhodnutím ze dne 30. října 2009 (6) povolila prodloužení záruky uvedené v prvním bodě odůvodnění do dne 28. února 2010 nebo až do data rozhodnutí Komise o slučitelnosti opatření podpory a plánu restrukturalizace společnosti Dexia.
(5)
Dotyčné členské státy sdělením ze dne 9. února 2010 předaly Komisi informace o zamýšlených dodatečných opatřeních, která mají doplnit původní plán restrukturalizace oznámený v únoru 2009.
(6)
Rozhodnutím ze dne 26. února 2010 (7) schválila Komise plán restrukturalizace společnosti Dexia a přeměnu mimořádných podpor na podpory restrukturalizace, za podmínky dodržení všech závazků a podmínek stanovených v uvedeném rozhodnutí.
(7)
Počínaje létem 2011 se Dexia potýkala s dalšími problémy a dotyčné členské státy zvažovaly dodatečná opatření podpory.
(8)
Rozhodnutím ze dne 17. října 2011 (8) Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení týkající se opatření prodeje společnosti Dexia SA a koupě Dexia Banque Belgique (dále jen „DBB“) belgickým státem. V zájmu zachování finanční stability Komise také rozhodla dočasně toto opatření schválit. Toto opatření je tedy schváleno na dobu šesti měsíců ode dne uvedeného rozhodnutí, nebo, pokud Belgie předloží restrukturalizační plán, do šesti měsíců od stejného dne, dokud Komise nepřijme o tomto opatření konečné rozhodnutí.
(9)
Dne 18. října 2011 informovaly dotyčné členské státy Komisi o souboru nových možných opatření s cílem nového plánu restrukturalizace nebo likvidace společnosti Dexia. V rámci tohoto souboru nových opatření oznámila Belgie dne 21. října 2011 Komisi záchranné opatření pro DBB, kterým se tato uchyluje k „Emergency Liquidity Assistance“ (dále jen „ELA“) se zárukou od belgického státu. Toto opatření umožňuje DBB zajistit financování společnosti Dexia Crédit Local SA (dále jen „DCL“).
(10)
Dne 14. prosince 2011 Francie, Belgie a Lucembursko také oznámily Komisi, v rámci tohoto souboru nových opatření, projekt dočasné záruky dotyčných členských států na refinancování Dexia SA a DCL (dále jen „dočasná záruka na refinancování“).
(11)
Rozhodnutím ze dne 21. prosince 2011 (dále jen „rozhodnutí o zahájení šetření ve věci dodatečné podpory na restrukturalizaci společnosti Dexia“) (9) Komise rozhodla v zájmu zachování finanční stability tuto dočasnou záruku na refinancování dočasně schválit do 31. května 2012. Tímto rozhodnutím Komise nicméně zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se souboru dodatečných opatření k restrukturalizaci společnosti Dexia od přijetí podmínečného rozhodnutí (včetně dočasné záruky na refinancování) a požádala dotyčné členské státy, aby jí do tří měsíců oznámily plán restrukturalizace společnosti Dexia, nebo, v případě že společnost Dexia není životaschopná, řádné řešení situace společnosti Dexia.
(12)
Dne 21. a 22. března 2012 dotyčné členské státy oznámily Komisi plán řádného řešení situace společnosti Dexia.
(13)
Dne 25. května 2012 dotyčné členské státy oznámily Komisi žádost o prodloužení dočasné záruky na refinancování. Dne 31. května 2012 přijala Komise dvě rozhodnutí.
(14)
V prvním rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí o rozšíření řízení“) Komise rozhodla rozšířit formální vyšetřovací řízení skupiny Dexia s cílem přezkoumat plán řádného řešení skupiny Dexia předložený Belgií, Francií a Lucemburskem ve dnech 21. a 22. března 2012 (10).
(15)
Ve druhém rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí o prodloužení záruky“) (11) Komise dočasně schválila, dokud nepřijme konečné rozhodnutí o plánu řádného řešení situace společnosti Dexia, prodloužit do 30. září 2012 období vydání dočasné záruky dotyčných členských států na refinancování Dexia SA a DCL, přičemž formální vyšetřovací řízení bude rozšířeno na toto opatření.
(16)
Dne 5. června 2012 dotyčné členské státy oznámily Komisi zvýšení stropu dočasné záruky až do maximální výše 55 miliard EUR. Ve svém rozhodnutí ze dne 6. června 2012 (12) Komise dočasně schválila zvýšení stropu záruky, dokud nepřijme konečné rozhodnutí o plánu řádného řešení situace společnosti Dexia.
(17)
Dne 6. října 2011 oznámila společnost Dexia v tiskovém prohlášení (13), že vstoupila do exkluzivního jednání se skupinou mezinárodních investorů, ve které by se účastnil i lucemburský stát, s cílem prodeje Dexia Banque Internationale à Luxembourg (dále jen „Dexia BIL“). Správní rada skupiny Dexia se měla vyjádřit o obsahu případné nabídky na konci období exkluzivity.
(18)
Dne 18. prosince 2011 byla Komise informována, že je před uzavřením zavazujícího memoranda o porozumění týkajícího se prodeje 99,906 % podílu v Dexia BIL drženého společností Dexia SA. Podle tohoto memoranda má Precision Capital SA, skupina katarských investorů, získat 90 % podíl a zbývajících 10 % lucemburský stát. Z tohoto prodeje jsou vyňata některá aktiva společnosti Dexia BIL.
(19)
Prodej Dexia BIL nebyl součástí opatření schválených Komisí v rámci plánu restrukturalizace společnosti Dexia schváleného dne 26. února 2010. Rovněž se jej netýkalo formální vyšetřovací řízení zahájené Komisí dne 21. prosince 2011 týkající se restrukturalizačních opatření oznámených Komisi po tomto datu.
(20)
Prodej společnosti Dexia BIL byl oznámen Komisi před 21. prosincem 2011. Prodej společnosti Dexia BIL tedy bude analyzován Komisí odděleně od restrukturalizace společnosti Dexia co nejdříve nejen z důvodu potřeby právní jistoty, ale také a zejména z důvodu nezávislosti prodeje Dexia BIL vůči restrukturalizaci skupiny vzhledem k opatřením podpory dočasně schváleným v roce 2011, s přihlédnutím k tomu, že uvedený prodej byl podle informací obdržených Komisí plánován již od roku 2009 a že společnost Dexia BIL bude právně a ekonomicky oddělena od společnosti Dexia.
(21)
Dne 23. března 2012 oznámilo Lucembursko formálně Komisi prodej společnosti Dexia BIL.
(22)
Dopisem ze dne 3. dubna 2012 (14) Komise informovala Lucembursko o svém rozhodnutí zahájit ve věci prodeje společnosti Dexia BIL formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(23)
Dne 4. května a 12. června 2012 lucemburské orgány oznámily Komisi doplňující informace včetně aktualizace posudku o přiměřenosti prodejní ceny společnosti Dexia BIL provedené společností Dexia SA ze dne 30. května 2012 (dále jen „aktualizovaný posudek o přiměřenosti prodejní ceny“).
(24)
Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (15). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k předmětnému opatření.
(25)
Komise v této věci obdržela připomínky od zúčastněných stran. Předala je Lucembursku a umožnila mu tak připomínky komentovat; poznámky Lucemburska obdržela v dopise ze dne 28. června 2012.
2. POPIS SKUTEČNOSTÍ
2.1. Popis skupiny Dexia
(26)
Dexia BIL je součástí skupiny Dexia. Dexia vznikla v roce 1996 fúzí francouzského Crédit Local a belgického Crédit Communal. Dexia se specializovala na půjčky místním samosprávám, ale měla rovněž 5,5 milionu privátních klientů, zejména v Belgii, Lucembursku a Turecku.
(27)
Skupina Dexia byla uspořádána jako mateřská holdingová společnost (Dexia SA) se třemi provozními dceřinými společnostmi nacházejícími se ve Francii (DCL), v Belgii (DBB) a v Lucembursku (Dexia BIL).
Zjednodušené organizační schéma skupiny ke dni 30. září 2011
(tj. před provedením prodejů vyhlášených na zasedání správní rady skupiny Dexia dne 9. října 2011)
(28)
Dne 20. října 2011 byla společnost DBB prodána belgickému státu a dne 31. prosince 2011 byla konsolidovaná účetní závěrka skupiny Dexia (po dekonsolidaci společnosti DBB dne 1. října 2011) ve výši 413 miliard EUR.
(29)
Kromě prodeje DBB, ke kterému došlo dne 20. října 2011, oznámila skupina Dexia prodej „v blízké budoucnosti“ následujících společností:
-
Dexia BIL,
-
Dexia Municipal Agency,
-
DenizBank,
-
Dexia Asset Management (dále jen „DAM“),
-
RBC Dexia Investor Services (ci-après „RBCD“).
(30)
Podíly hlavních akcionářů společnosti Dexia SA jsou:
Název upisovatele
Podíl v % ke dni 31. prosince 2011
Caisse des Dépôts et consignations
17,6 %
Holding Communal
14,3 %
Arco Group
12,0 %
Francouzská vláda
5,7 %
Belgická federální vláda
5,7 %
Ethias
5,0 %
Tři belgické regiony
5,7 %
CNP Assurances
3,0 %
Zaměstnanci
0,6 %
Ostatní
30,4 %
Zdroj:
Dexia, Présentation des résultats financiers 2011 (Finanční výsledky za rok 2011), 23. 2. 2012, s. 51; začleněny do plánu řádného řešení oznámeného Komisi.
2.2. Popis Dexia BIL
(31)
Dexia BIL je jednou z největších lucemburských obchodních bank s bilanční sumou 41 miliard EUR k 30. červnu 2011. Dexia BIL je činná nejen v Lucembursku, ale také v dalších zemích, jako je Švýcarsko, Spojené království, některé země Asie a Středního východu, a to buď přímo, nebo prostřednictvím svých dceřiných společností. Dexia BIL rovněž vlastní významné portfolio titulů typu „legacy“ s tržní cenou odhadovanou ke dni 30. září 2011 na zhruba [5-10] miliard EUR.
(32)
Dexia BIL je jednou z velkých bank se sítí poboček v Lucembursku a je základním subjektem v místním hospodářství jakožto banka pro vklady fyzických osob i podniků s bydlištěm či sídlem v Lucembursku, ale i jako poskytovatel spotřebních a hypotéčních úvěrů a úvěrů pro podniky.
(33)
Podle tabulek poskytnutých Dozorčí komisí finančního sektoru („Commission de surveillance du secteur financier, CSSF“), dozorčím orgánem lucemburského finančního sektoru, představuje Dexia BIL pro [10-15] % fyzických osob s bydlištěm v Lucembursku a pro [15-20] % malých a středních podniků se sídlem v Lucembursku referenční banku, což ji v obou případech řadí na třetí místo na lucemburském trhu. Dexia BIL má v rámci lucemburského bankovního systému tržní podíl zhruba [10-15] %, pokud jde o objem vkladů, [10-15] % v objemu půjček a [5-10] % aktiv ve správě v oblasti privátního bankovnictví.
2.3. Obtíže společnosti Dexia
(34)
Obtíže, se kterými se setkala skupina Dexia během finanční krize z podzimu 2008, byly popsány v rozhodnutí ze dne 26. února 2010. Nejaktuálnější obtíže, kterým společnost Dexia čelila, jsou popsány níže.
(35)
V první řadě, prohloubení krize státních dluhů, které čelí řada evropských bank, vedlo ke stále větší nedůvěře investorů vůči bankovním protistranám, což těmto bankám neumožnilo získat financování v uspokojujících objemech a za uspokojujících podmínek.
(36)
Dále vzhledem k tomu, že skupina Dexia byla zvláště vystavena riziku státního a kvazistátního dluhu, byla Dexia předmětem zvýšené nedůvěry investorů. Skupina Dexia má mezi svými aktivy řadu půjček a/nebo dluhopisů zemí a/nebo místních samospráv v zemích, které trhy pokládají za rizikové.
(37)
Současná krize navíc udeřila, aniž by společnost Dexia měla čas dokončit realizaci svého plánu restrukturalizace, který by přinesl podstatně posílenější profil rizika likvidity. Protože Dexia měla ještě profil likvidity obzvláště zranitelný a trh věděl o významné zranitelnosti společnosti Dexia, byla zřejmě ještě více než ostatní banky předmětem zvýšené nedůvěry.
(38)
Potřeby financování skupiny Dexia se zvýšily zvláště na základě následujících skutečností:
i)
silné snížení úrokových sazeb během léta 2011 zvýšilo nejméně o [5-20] miliard EUR potřebu doplňkového zajištění, aby skupina čelila výzvám k dodatkovým úhradám spojeným se změnou tržní hodnoty portfolia úrokových derivátů používaných k zajištění rozvahy;
ii)
četné emise dluhopisů (zejména emise zaručené státem, které byly předtím vydány společností Dexia) se staly splatnými v době, kdy tržní podmínky na refinancování těchto dluhopisů nebyly optimální;
iii)
silný pokles tržní hodnoty a pokles úvěrové kvality aktiv, které společnost Dexia používá jako zabezpečení k získávání financování;
iv)
ztráta důvěry velké části investorů jako následek, mimo jiné, oznámení vysokých ztrát za druhé čtvrtletí 2011 (ve výši 4 miliard EUR) a snížení hodnocení od některých ratingových agentur;
v)
obtíže společnosti Dexia rovněž vedly k masivním výběrům vkladů klientů v Belgii a Lucembursku v říjnu 2011.
(39)
Vzhledem k neschopnosti společnosti Dexia refinancovat se na trhu a […] (16) se musela Dexia nejdříve uchýlit k novému opatření ELA ze strany Banque nationale de Belgique a Banque de France. Za těchto okolností dotyčné členské státy poskytly dočasnou záruku na refinancování ve prospěch společnosti Dexia.
(40)
I když Dexia BIL nebyla zdrojem problémů skupiny Dexia, […], čelila značné redukci vkladů, a to zejména mezi 30. zářím a 10. říjnem 2011, kdy se vklady snížily o [1-5] miliard EUR (a snížily se z [5-15] miliard EUR na [5-15] miliard EUR). Ztráty vkladů se následně stabilizovaly na základě oznámení řady opatření, které měly za cíl rozdělit skupinu Dexia a zabezpečit některé dceřiné společnosti skupiny (mezi nimi i společnost Dexia BIL). Konkrétně dne 6. října 2011 oznámila Dexia, že zahájila jednání se skupinou investorů a Lucemburskem s cílem prodat jim Dexia BIL. Poté, co vklady poklesly dne 22. listopadu 2011 na nejnižší úroveň [5-15] miliard EUR, došlo k lehkému nárůstu vkladů na [5-15] miliard EUR dne 14. prosince 2011.
2.4. Popis opatření spočívajícího v prodeji Dexia BIL
(41)
Lucembursko dne 23. března 2012 oznámilo prodej společnosti Dexia BIL. Uzavření obchodu je podmíněno předchozím souhlasem Komise.
(42)
Opatření prodeje Dexia BIL oznámené Komisi nebylo předmětem formálního nabídkového řízení. Podle lucemburských orgánů byl prodej Dexia BIL skupinou Dexia zřejmě zvažován již delší dobu, protože Dexia s tímto cílem kontaktovala v letech 2009-2011 řadu subjektů, zejména […]. […]. Vedená jednání byla více či méně pokročilá, ale žádný z těchto subjektů nepředložil konkrétní návrh na koupi Dexia BIL.
(43)
Kontakty se společností Precision Capital nakonec vyústily v zahájení exkluzivního jednání, které bylo zahájeno dne 6. října 2011. Zavazující memorandum o porozumění týkající se prodeje 99,906 % podílu v Dexia BIL drženého společností Dexia SA bylo uzavřeno dne 20. prosince 2011 (dále jen „MoU“). Podle tohoto memoranda má Precision Capital získat 90 % podíl a zbývajících 10 % lucemburský stát, a to za stejných podmínek jako Precision Capital.
(44)
Z tohoto prodeje jsou vyňata některá aktiva společnosti Dexia BIL a prodej se tedy týká jen části společnosti Dexia BIL, a to retailového a soukromého bankovnictví (dále jen „prodané činnosti“). Z prodeje jsou konkrétně vyňaty: 51 % účast společnosti Dexia BIL ve společnosti Dexia Asset Management, 50 % účast společnosti Dexia BIL ve společnosti RBC Dexia Investor Services Limited (dále jen „RBCD“), 40 % účast v Popular Banca Privada, „legacy portfolio“ společnosti Dexia BIL (jakož i některé s tím spojené deriváty) a účasti společnosti Dexia BIL ve společnostech Dexia LDG Banque a Parfipar. Výše uvedené činnosti budou převedeny na společnost Dexia před uzavřením prodeje s doložkou o následném získání zpět výnosů z prodeje společností Dexia BIL. MoU také stanoví jako předběžnou podmínku prodeje eliminaci všech nezajištěných půjček a úvěrů subjektů skupiny Dexia a eliminaci četných půjček a úvěrů subjektů skupiny Dexia. Dne 10. února 2012 bylo financování přislíbené ostatním subjektům skupiny zhruba [0-5] miliard EUR, z toho méně než [500-800] milionů EUR zajištěné refinancování. Vyloučení všech ostatních aktiv umožní snížit celková aktiva společnosti Dexia BIL o zhruba 16,9 miliardy EUR ve vztahu k celkovým aktivům ve výši 41 miliard EUR ke dni 30. června 2011 (tedy jedná se o snížení celkových aktiv o 40 % a o 50 % u aktiv považovaných za rizikové).
(45)
Oznámené patření stanoví, že v momentě uzavření prodeje bude mít společnost Dexia BIL podíl Common Equity Tier 1 (tj. podíl vlastního kapitálu Tier 1) podle standardů Basel III přesně 9 %.
(46)
Prodejní cena je stanovena na 730 milionů EUR, přičemž podíl Common Equity Tier 1 společnosti Dexia BIL bude v momentě uzavření prodeje ve výši 9 %. V případě převisu kapitálu v momentě uzavření vzhledem k 9 % podílu, bude prodejní cena upravena na základě převisu kapitálu, který bude k dispozici při uzavření.V případě nedostatku kapitálu vzhledem k 9 % podílu Common Equity Tier 1, bude rozdíl uhrazen společností Dexia SA.
(47)
Opatření oznámené dne 23. března 2012 zahrnovalo doložku stanovící, že pokud Dexia SA nebo subjekt skupiny Dexia obdrží garanci ve prospěch kupujícího ze strany státu jakožto jeho závazek odškodnění kupujícího podle smluvních podmínek prodeje, a za předpokladu, že kupující je soukromý subjekt (který není přímo či nepřímo kontrolován veřejnými subjekty), Dexia se zavazuje zajistit, že podobná záruka bude poskytnuta stejným ručitelem (nebo alternativním ručitelem se stejným ratingem) za stejných podmínek a pro obdobné smluvní závazky vhledem ke kupujícím podle prodejní smlouvy. Tato povinnost bude uplatnitelná do 1. ledna 2017 (dále jen „doložka 3.3.5“).Tato doložka může být nicméně opominuta a nepřevzata do definitivních smluv o prodeji akcií, které nahradí MoU.
(48)
Před tím, než bylo MoU dokončeno, byly scénáře prodeje Dexia BIL podle předběžných návrhů podrobeny zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny třetí osobou (17). Toto zhodnocení ze dne 10. prosince 2011 bylo provedeno třemi různými metodami (18) a vedlo k ceně v rozmezí mezi [600-700] a [800-900] miliony EUR. Aktualizace ke dni 30. května 2012 vedla ke stejným závěrům
2.5. Popis důvodů, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení šetření Komise usoudila, že v této fázi nemůže učinit závěr, že transakce neobsahuje žádný prvek podpory.
(50)
Komise měla za to, že doložka 3.3.5 potenciálně obsahuje státní podporu.
(51)
Komise rovněž usoudila, že prodej společnosti Dexia BIL neproběhl otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem. Proces prodeje se omezil na dvoustranná jednání s určitým počtem potenciálních kupců, aniž by bylo vyhlášeno výběrové řízení. Komise tedy nemůže učinit závěr, že proces prodeje byl takového charakteru, aby zajistil stanovení tržní ceny, a z toho důvodu tedy neobsahuje prvky státní podpory.
(52)
Podle Komise zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny třetí osobou (19) bylo provedeno během jednání a před stanovením přesných podmínek MoU ze dne 20. prosince 2011, které bylo předmětem oznámení ze dne 23. března 2012. Komise má proto pochyby, zda při zhodnocení přiměřenosti ceny byl brán v úvahu přesný rozsah prodaných činností, jakož i podmínky oznámeného opatření včetně doložky o následném získání zpět výnosů z prodeje společností Dexia BIL a doložky 3.3.5.
(53)
Komise tedy nemůže učinit závěr, že podmínky prodeje Dexia BIL, v rámci společného účinku nevyhlášení výběrového řízení a chybějících přesných informací o adekvátním zhodnocení transakce zejména s ohledem na rozsah prodaných činností a potenciální doložku 3.3.5, vedly k prodeji za tržní cenu.
3. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(54)
Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 3. dubna 2012 obdržela Komise komentáře od dvou zúčastněných třetích stran.
(55)
Jedna z obdržených připomínek (dále jen „připomínka A“) ze strany sdružení investorů se týká výše kupní ceny. Toto sdružení má za to, že prodejní cena společnosti Dexia BIL je příliš nízká, zejména s ohledem na dobré výsledky společnosti Dexia BIL v minulosti.
(56)
Další třetí strana, akcionář společnosti Dexia SA, vyjádřil ve svých připomínkách (dále jen „připomínka B“) pochyby týkající se chování Dexia SA, Dexia BIL a osob a orgánů, které měly tyto společnosti kontrolovat od roku 1998. Dotyčný akcionář má také za to, že Dexia SA neinformovala dostatečně své akcionáře. Tento akcionář má také za to, že zápisy a přílohy z jeho diskuzních příspěvků během valných hromad od roku 1999, jakož i veškerá korespondence mezi ním, společností Dexia SA, společností Dexia BIL a jejími řídícími orgány měly být společností Dexia SA předány potenciálním kupcům společnosti Dexia BIL.
4. PŘIPOMÍNKY DEXIA SA
(57)
Dexia SA zdůrazňuje, že prodej společnosti Dexia BIL je významnou etapou pro stabilizaci situace společnosti Dexia BIL po ztrátě vkladů, kterou utrpěla během října 2011. Je zásadní, aby stranám účastnícím se transakce bylo co nejdříve potvrzeno, že při prodeji společnosti Dexia BIL nedošlo ke státní podpoře.
(58)
Vzhledem k tomu, že doložka 3.3.5 nebyla převzata do definitivních smluv o prodeji akcií, které nahradily MoU, tyto obavy již nejsou na místě.
(59)
Četné kontakty společnosti Dexia SA s potenciálními kupci od roku 2009, společně s oficiálním oznámením ze dne 6. října 2011 o potenciálním prodeji společnosti Dexia BIL skupině mezinárodních investorů, učinily plánovaný prodej společnosti Dexia BIL veřejně známým. Exkluzivita byla formálně přiznána až o dva týdny později a další vážní zájemci o koupi společnosti Dexia BIL měli tedy dostatek času dát o sobě případně vědět. Ostatně podmínky prodeje společnosti Dexia BIL byly stanoveny společnostmi Dexia SA a Precision Capital v rámci jednání za rovných podmínek mezi soukromými subjekty, na jejich vlastní odpovědnost a aniž by vznikl závazek použití veřejných zdrojů. Kromě toho bylo urgentní nalézt kupce společnosti Dexia BIL, aby byli ochráněni majitelé vkladů a klienti banky, ochráněna hodnota banky a zabráněno riziku přenosu na zbytek finančního systému. Za těchto okolností může být proces prodeje společnosti Dexia BIL považován za otevřený, transparentní a nediskriminační, s předpoklady pro stanovení tržní ceny. Z toho plyne, že neobsahuje prvky státní podpory.
(60)
Zhodnocení přiměřenosti ceny z prosince 2011 se týkalo nové struktury společnosti Dexia BIL (prodané činnosti), což je potvrzeno aktualizovaným zhodnocením přiměřenosti ze dne 30. května 2012.
(61)
Prodejní cena je stanovena na podílu vlastních zdrojů „Core Equity Tier 1“ podle standardů Basel III ve výši 9 % v momentě uzavření prodeje. V případě rozdílu mezi touto úrovní a úrovní kapitálu v momentě uzavření prodeje zajišťuje doložka o úpravě refundaci rozdílu kupujícím nebo prodávajícím a/nebo úpravu prodejní ceny. Za těchto podmínek má Dexia SA za to, že valorizace akcií nebo aktiv vyňatých z transakce by neměla být při určení tržní ceny brána v úvahu.
(62)
Dexia BIL neměla přímý prospěch z předchozích podpor, které obdržela skupina Dexia. Právě naopak, od konce roku 2008 byla Dexia BIL neustále čistým poskytovatelem hotovosti skupině Dexia. Kromě toho Komise nemůže předpokládat, že na základě své příslušnosti ke skupině podniků měl podnik prospěch z podpory obdržené touto skupinou, zejména protože, jako je tomu v tomto případě, mechanismy převodů v rámci skupiny byly použity pouze k újmě podniku a nikoliv k jeho zisku (20). Komise rovněž nemůže předpokládat, že transakce je opatřením státu nebo jsou poskytnuty jeho zdroje, když je zrealizována za rovných podmínek mezi společností Dexia a kupujícím, aniž by došlo k poskytnutí státních prostředků.
(63)
V každém případě Dexia zdůrazňuje, že prodej společnosti Dexia BIL za tržní cenu stačí k tomu, aby byla vyloučena možnost případného převodu předchozích podpor obdržených skupinou Dexia kupujícímu nebo prodané jednotce Dexia BIL (21).
(64)
Prodej společnosti Dexia BIL nemůže zahrnout nové podpory vzhledem k tomu, že nabytí lucemburským státem je učiněno bez injekce nového kapitálu do společnosti Dexia BIL lucemburským státem. V tomto ohledu Dexia SA zdůrazňuje, že při neexistenci doplňkových podpor nepředstavuje prodej společnosti Dexia BIL narušení hospodářské soutěže, takže není nutné zavádět dodatečná opatření k omezení takového narušení. V každém případě zmenšení společnosti Dexia BIL, způsobené vynětím některých činností z prodeje, je dostatečně významné pro to, aby situace nevyžadovala doplňující opatření.
5. PŘIPOMÍNKY LUCEMBURSKA
(65)
Lucembursko má za to, že prodej společnosti Dexia BIL představuje řešení v rámci soukromého tržního sektoru a neobsahuje žádný prvek podpory státu.
(66)
Lucembursko připomíná, že plán prodeje společnosti Dexia BIL byl oficiálně oznámen dne 6. října 2011, tedy před datem oznámení dodatečných záruk na nové refinancování poskytnuté dotyčnými členskými státy společnostem Dexia SA a DCL.
(67)
Lucembursko zdůrazňuje, že Dexia BIL je jednou z velkých bank se sítí poboček v Lucembursku a je základním subjektem v místním hospodářství jakožto banka pro vklady fyzických osob i podniků s bydlištěm či sídlem v Lucembursku, ale i jako poskytovatel spotřebních a hypotéčních úvěrů a úvěrů pro podniky. Dexia BIL hraje v lucemburské ekonomice systémovou roli (22) a konkurz této banky (nebo i jen nejistota, pokud jde o její budoucnost) by měla extrémně neblahé následky na stabilitu finančního systému Lucemburska a lucemburského hospodářství obecně, což by s odrazilo i v sousedících zemích.
(68)
Podle lucemburských orgánů nevznikla z převzetí 10 % podílu společnosti Dexia BIL lucemburským státem pro Dexia SA nebo Dexia BIL žádná výhoda, protože převzetí bylo provedeno za tržních podmínek a zaplacená cena a podmínky byly stejné jako pro Precision Capital.
(69)
Lucembursko také připomíná, že prodej Dexia BIL byl skupinou Dexia zřejmě zvažován již delší dobu, protože Dexia s tímto cílem kontaktovala v letech 2009-2011 řadu subjektů, zejména […]. Vedená jednání byla více či méně pokročilá, ale žádný z těchto subjektů neprojevil o Dexia BIL zájem. I když lucemburské orgány uznávají, že při postupu nedošlo k výběrovému řízení, připomínají, že je málo pravděpodobné, že by formální výběrové řízení vyústilo v jiný výsledek. Takové výběrové řízení nemohlo být zorganizováno ve zkráceném termínu, který byl nutný z důvodu zrychleného úbytku vkladů u Dexia BIL koncem září 2011 na základě zpráv o potížích skupiny Dexia a snížení hodnocení Dexia SA od ratingové agentury Moody's dne 3. října 2011, které se přidaly k pochybám o evropském bankovním systému, krizi státního dluhu a potížím eurozóny. Tato naléhavá situace vedla k oznámení plánovaného prodeje Dexia BIL a ke vstupu do jednání s Precision Capital dne 6. října 2011. Mezi tímto datem a zahájením exkluzivních jednání (23) nedošlo k žádnému projevu zájmu nebo vážné nabídky, přestože […] i další potenciální investoři byli v kontaktu (24).
(70)
Podle lucemburských orgánů proces neformálního výběrového řízení, zorganizovaný ve zkrácené lhůtě a podle zvláštních postupů nutných vzhledem k situaci, by mohl být považován za otevřený, transparentní a nediskriminační, s předpoklady pro stanovení tržní ceny. Lucemburské orgány také připomínají, že posudek o přiměřenosti prodejní ceny ze dne 10. prosince 2011 a jeho aktualizace k 30. květnu 2012 uvádějí, že cena se zdá přiměřená vzhledem k současnému tržnímu kontextu a že Komise již uznala, že valorizace podniku může být shodná s tržní cenou na základě posudku o přiměřenosti prodejní ceny provedeném nezávislým expertem.
(71)
Od konce roku 2008 byla Dexia BIL neustále čistým poskytovatelem hotovosti ostatním subjektům skupiny. Pokud jde o novou dočasnou záruku prozatímně povolenou Komisí dne 21. prosince 2011, Dexia BIL není zaručená společnost a z této dočasné záruky netěží.
(72)
Lucemburské orgány také připomínají, že společnost Dexia BIL bude mít po prodeji silnou likvidní pozici, bude se soustředit na činnost v oblasti retailového a soukromého bankovnictví a přeruší zbývající spojení se skupinou Dexia prostřednictvím vynětí portfolia titulů typu „legacy“ a společnosti Dexia LDG a prodejem účastí v RBCD a Dexia Asset Management. Obdobně je MoU založeno na neexistenci financování skupiny Dexia SA nebo dalších, po prodeji zbylých subjektů skupiny, ze strany Dexia BIL.
(73)
Lucembursko rovněž požaduje, aby Dexia BIL již nebyla podrobena podmínkám a závazkům z rozhodnutí ze dne 26. února 2010, ani novému plánu restrukturalizace nebo řádnému řešení situace společnosti Dexia, které se má vypracovat v rámci rozhodnutí ze dne 21. prosince 2011. Podrobení se plánu restrukturalizace schválenému dne 26. února 2010 a podmínkám a závazkům, které z tohoto plánu vyplývají, je spojeno s příslušností společnosti Dexia BIL ke skupině Dexia, protože jen ta je příjemcem podpory na základě výše uvedených rozhodnutí. Tento bod je ostatně zřejmý ve většině závazků v rámci plánu restrukturalizace banky Dexia, které se uplatňují na skupinu Dexia nebo na Dexia SA a týkají se Dexia BIL jen v té míře, že Dexia BIL je dceřinou společností skupiny a vytváří s Dexia SA stejnou ekonomickou jednotku. Prodej Dexia BIL každopádně neobsahuje žádný prvek státní podpory a je realizován za tržní cenu.
(74)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí zahájit řízení Lucembursko potvrzuje, že doložka 3.3.5 nebyla převzata do definitivních smluv o prodeji akcií, které nahradily MoU, a tyto obavy již tedy nejsou na místě.
(75)
Lucemburské orgány také potvrzují, že rozsah zhodnocení přiměřenosti ceny bral přesně v úvahu rozsah prodaných činností. Mechanismus úpravy vzhledem k přesné úrovni 9 % Common Equity Tier 1 podle standardů Basel III navíc umožňuje zajistit, aby hodnota činností vyňatých z transakce (43. bod odůvodnění) neměla finanční dopad na kupujícího, a to ani pozitivní, ani negativní. Lucemburské orgány odkazují také na to, že aktualizované zhodnocení přiměřenosti ceny [z konce] května 2012 došlo ke stejným závěrům. Prodejní cena společnosti Dexia BIL tak může být pokládána za tržní cenu, což z tohoto pohledu vylučuje jakýkoli převod podpory.
(76)
V neposlední řadě se lucemburské orgány připojují k připomínkám Dexia SA (viz část 4 výše).
(77)
Lucemburské orgány mají za to, že tvrzení uvedená v připomínce A se zakládají na rozptýlených údajích a nejsou předmětem úplné analýzy situace. Zejména neberou v úvahu přesné termíny transakce. Lucemburské orgány v této souvislosti odkazují na různé dokumenty předané Komisi lucemburskými orgány a společností Dexia SA, zejména zhodnocení přiměřenosti ceny provedené třetími osobami, jejichž závěrem je, že zaplacená cena je přiměřenou cenou vzhledem k podmínkám transakce. Uvedené je patrné ze zhodnocení třetí osobou ze dne 10. prosince 2011 a bylo rovněž předmětem potvrzení ze dne 30. května 2012 vydaného stejnou konzultační firmou, tedy […].
(78)
Z dokumentů, které má Komise k dispozici, navíc jasně vyplývá, že lucemburský stát ani nenabídl, ani neposkytl kupujícímu záruky.
(79)
Lucemburské orgány tedy uvádějí, že připomínky A jsou zřejmě založeny na nekompletních informacích a obsahují chybná tvrzení, ostatně nedoložená jakýmkoli důkazem, a to v takové míře, že lucemburské orgány žádají Komisi, aby je při svém konečném rozhodnutí nebrala v úvahu, ale spíše se odvolala na vysvětlení lucemburských orgánů a společnosti Dexia SA obsažené v jejich korespondenci s Komisí, které plně zodpovídají na vznesené otázky a předloženou kritiku.
(80)
Lucemburské orgány uvádějí, že připomínka B sestává ze série výměny dopisů této třetí strany s vedoucími pracovníky Dexia SA a Dexia BIL, nebo také s orgány dohledu, v období od roku 2005 do konce roku 2011, bez přímého vztahu k prodeji Dexia BIL. Týkají se různých žádostí a kritik vůči Dexia SA v souvislosti s tím, že nebyly vzaty v úvahu určité otázky týkající se záležitostí, které se odehrály dávno před prodejem Dexia BIL, která je jediným subjektem dotčeným tímto rozhodnutím o prodeji Dexia BIL. Lucemburské orgány žádají Komisi, aby tyto dokumenty nebrala v úvahu z důvodu jejich irelevantnosti.
(81)
Lucemburské orgány připomínají, že Dexia SA uvedla závěr (viz výše uvedený bod 4), že prodej společnosti Dexia BIL proběhl za tržní cenu a bez prvku podpory. Tento závěr odpovídá závěrům lucemburských orgánů, a tyto připomínky tedy nevyžadují další odpověď ze strany lucemburských orgánů.
(82)
Závěrem lucemburské orgány uvádějí, že žádná připomínka třetí strany není takové povahy, aby zpochybnila výklad uvedený v jejich oznámení a připomínkách. Lucemburské orgány také uvádějí, že žádná připomínka třetí strany není takové povahy, že by zpochybnila argument, podle kterého na proces prodeje Dexia BIL může být v souladu s rozhodovací praxí Komise pohlíženo jako na proces otevřený, transparentní a nediskriminační, s předpoklady pro stanovení tržní ceny. Lucemburské orgány tedy trvají na tom, že transakce byla provedena bez prvku podpory.
6. POSOUZENÍ EXISTENCE PODPORY
(83)
Článek 107 odst. 1 SFEU stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li smlouvy jinak.
(84)
Společnost Dexia BIL je činná na evropské úrovni, a je tedy zřetelně v hospodářské soutěži se zahraničními účastníky trhu. Komise tedy má za to, že potenciální podpora při prodeji společnosti Dexia BIL by mohla narušit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením.
(85)
Ve svém rozhodnutí ze dne 26. února 2010 již Komise stanovila, že podpory získané skupinou Dexia ve formě kapitálu, záruk na financování, pomoci ELA společně se státní zárukou a podpory na znehodnocená aktiva (opatření FSA) tvořily státní podporu (poskytnutou Belgií, Lucemburskem a Francií). Je tedy nezbytné ověřit, zda v prodané činnosti nebyla zachována výhoda získaná podporou, kterou skupina Dexia předtím obdržela.
(86)
Na základě rozsudku soudu ze dne 8. května 2003Itálie a SIM 2 / Komise (25), o který se Komise opírala ve svých rozhodnutích Olympic Airlines (26) a Alitalia (27), se přezkum hospodářské kontinuity mezi původním podnikem a novými strukturami provádí prostřednictvím souboru nepřímých důkazů. Těmito nepřímými důkazy jsou zejména předmět prodeje, cena prodeje, identita akcionářů nebo vlastníků přejímajícího podniku nebo získaného podniku. Uvedené je potvrzeno Soudem v jeho rozsudku ze dne 28. března 2012Ryanair / Komise (28), který potvrdil rozhodnutí Alitalia.
(87)
Pokud jde o předmět prodeje, rozsah prodaných činností se omezuje na retailové a soukromé bankovnictví, které zřejmě nejsou příčinou problémů skupiny Dexia vyžadujících poskytnutí státní podpory. Komise také připomíná, že část portfolia titulů typu „legacy“ skupiny držené společností Dexia BIL, která je spojena s problémy refinancování skupiny, jež přispěla k potřebě státní podpory již schválené rozhodnutím ze dne 26. února 2010, není součástí prodaných činností. Z kvantitativního úhlu pohledu rozsah prodaných činností představuje zhruba 60 % bilanční sumy rozvahy společnosti Dexia BIL a [0-10] % bilanční sumy rozvahy skupiny Dexia.
(88)
Neexistuje spojení mezi privátním kupujícím Precision Capital a současnými akcionáři společnosti Dexia SA, což naplňuje kritérium nezávislosti kupujícího ve vztahu k Dexia SA v přijímání rozhodnutí a strategie prodaných činností skupiny Dexia BIL.
(89)
Nákup prodaných činností za tržní cenu by ostatně umožnil zajištění toho, že prodávající zaplatí adekvátní cenu za podporu, kterou mohla potenciálně získat tato část společnosti Dexia BIL jakožto součást skupiny Dexia, a že transakční cena prodeje Dexia BIL tedy neobsahuje prvky podpory.
(90)
Na základě rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise doplňkové informace ke zhodnocení tržní ceny.
(91)
Komise uvádí, že prodej společnosti Dexia BIL byl podroben posudku o přiměřenosti prodejní ceny třetí osobou ze dne 10. prosince 2011 a následně jeho aktualizací k 30. květnu 2012. Tato zhodnocení byla provedena třemi různými metodami: i) metodou aktualizace „cash flows to equity“ na základě hotovostních toků, které mohou být rozděleny akcionářům s výhradou souladu s podíly podle Core Tier 1 stanovenými předpisy; ii) metodou „price to book ratio“ vycházející z vyšší ziskovosti vzhledem ke kapitálovým nákladům; iii) metodou porovnání společností kótovaných na burze. První zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny třetí osobou ze dne 10. prosince 2011 vedlo k ceně v rozmezí mezi [600-700] a [800-900] miliony EUR. Aktualizace tohoto hodnocení ze dne 30. května 2012 potvrdila, že první hodnocení vzalo přesně v úvahu rozsah prodaných činností, a vedla ke stejným závěrům, podle kterých je přiměřená cena mezi [600-700] a [800-900] miliony EUR. Komise tato zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny přezkoumala. Komise uvádí, že se tato hodnocení opírají o standardní, v této oblasti všeobecně uplatnitelné metody, a berou v úvahu podmínky a přesný rozsah transakce.
(92)
Cena transakce ve výši 730 milionů EUR je v rozmezí stanoveném zhodnocení přiměřenosti prodejní ceny. Neexistuje tedy indikace, že by byla zaplacená cena nižší nebo vyšší než cena tržní. Cena prodeje společnosti Dexia BIL tedy může být považována za cenu tržní, což rovněž vylučuje, že během prodeje došlo potenciálně k převodu podpory, která byla předtím poskytnuta skupině Dexia.
(93)
Z rozsahu tohoto prodeje jsou vyňaty některé činnosti společnosti Dexia BIL (viz 43. bod odůvodnění). Tyto činnosti budou převedeny do skupiny Dexia SA před uzavřením transakce s doložkou o následném získání zpět výnosů z prodeje společností Dexia BIL. Komise zaznamenává, že doplňkové informace obdržené na základě rozhodnutí o zahájení řízení potvrzují, že činnosti vyňaté z transakce nejsou brány v úvahu při stanovení tržní ceny. Prodejní cena je založena na podílu vlastních zdrojů „Common Equity Tier 1“ podle standardů Basel III přesně ve výši 9 % v momentě uzavření prodeje. V případě rozdílu mezi touto úrovní a úrovní kapitálu v momentě uzavření prodeje zajišťuje doložka o úpravě refundaci rozdílu kupujícím nebo prodávajícím a/nebo úpravu prodejní ceny. Valorizace akcií nebo aktiv vyňatých z transakce není brána při určení tržní ceny v úvahu. Tato doložka o úpravě byla rovněž brána v úvahu ve valorizaci přiměřenosti ceny.
(94)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise poznamenává, že se lucemburský stát účastní prodeje Dexia BIL jako kupující 10 % podílu za stejných podmínek, jako má Precision Capital. Je tedy zřejmé, že z účasti Lucemburska vyplývá použití státních zdrojů. Nicméně vzhledem k tomu, že Lucembursko se účastní za stejných podmínek jako Precision Capital, má Komise za to, že se Lucembursko à priori chová jako soukromý investor, což vylučuje podporu v souvislosti s 10 % podílem Lucemburska.
(95)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise také zaznamenala, že Precision Capital a lucemburský stát plánují zrušit doložku 3.3.5. Komise zaznamenala, že touto doložkou by se Dexia SA zavázala získat dodatečně státní záruky ve prospěch kupce Dexia BIL. Pokud by tedy tato doložka byla aktivní, znamenalo by to potenciální požadavek na státní zdroje ve formě záruk. Pouhá existence této doložky by měla navíc ze své podstaty zajišťovala zisky pro kupce společnosti Dexia BIL. Na základě rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise doplňující informace, které potvrzují, že doložka 3.3.5 nebyla převzata do definitivních smluv o prodeji akcií, které nahradily MoU. Komise proto dochází k závěru, že vzhledem k upuštění od této doložky, která nebyla uplatněna, neexistuje v tomto ohledu prvek podpory.
7. ZÁVĚR
(96)
Z výše uvedených důvodů Komise dochází k závěru, že opatření spočívající v prodeji společnosti Dexia BIL není podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Konkrétně, toto opatření neznamená novou podporu ani pro skupinu Dexia SA, ani pro společnost Dexia BIL,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření prodeje společnosti Dexia BIL není podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Provedení tohoto opatření je proto povoleno.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lucemburskému velkovévodství.
V Bruselu dne 25. července 2012.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 25 juillet 2012
concernant la mesure SA.34440 (12/C) mise à exécution par le Grand-Duché de Luxembourg concernant la vente de Dexia BIL
[notifiée sous le numéro C(2012) 5264]
(Le texte en langue française est le seul faisant foi.)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2012/836/UE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 108, paragraphe 2, premier alinéa (1),
vu l’accord sur l’Espace économique européen, et notamment son article 62, paragraphe 1, point a),
après avoir invité les intéressés à présenter leurs observations conformément auxdits articles (2) et vu ces observations,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
(1)
Par décision du 19 novembre 2008 (3), la Commission a décidé de ne pas soulever d'objections aux mesures d'urgence concernant une opération de soutien de liquidité ("liquidity assistance" ci-après "l'opération LA") et une garantie sur certains éléments de passif de Dexia (4). La Commission a considéré que ces mesures étaient compatibles avec le marché intérieur sur la base de l'article 107, paragraphe 3, point (b), du TFUE en tant qu’aide au sauvetage d'une entreprise en difficulté et a autorisé ces mesures pour une période de six mois à compter du 3 octobre 2008, en précisant qu’au-delà de cette période, la Commission allait réévaluer l’aide en tant que mesure structurelle.
(2)
La Belgique, la France et le Luxembourg (ci-après "les États membres concernés") ont notifié à la Commission un premier plan de restructuration de Dexia respectivement les 16, 17 et 18 février 2009.
(3)
Par décision du 13 mars 2009, la Commission a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue à l’article 108, paragraphe 2, du TFUE pour l’ensemble des aides accordées à Dexia (5).
(4)
Par décision du 30 octobre 2009 (6), la Commission a autorisé la prolongation de la garantie mentionnée au considérant (1) jusqu'au 28 février 2010 ou jusqu'à la date de la décision de la Commission statuant sur la compatibilité des mesures d'aides et du plan de restructuration de Dexia.
(5)
Le 9 février 2010, les États membres concernés ont transmis à la Commission des informations sur des mesures additionnelles envisagées afin de compléter le plan de restructuration initial notifié en février 2009.
(6)
Par décision du 26 février 2010 (7), la Commission a autorisé le plan de restructuration de Dexia et la conversion des aides d'urgence en aides à la restructuration, sous condition du respect de tous les engagements et conditions fixés dans ladite décision.
(7)
Depuis l'été 2011, Dexia a rencontré des difficultés supplémentaires et les États membres concernés ont envisagé des mesures d'aide additionnelles.
(8)
Par décision du 17 octobre 2011 (8), la Commission a décidé d'ouvrir une procédure formelle d'examen sur la mesure de vente par Dexia SA et de rachat par l'État belge de Dexia Banque Belgique (ci-après "DBB"). Dans un souci de préservation de la stabilité financière, la Commission a également décidé d'autoriser temporairement la mesure. Celle-ci est donc autorisée pour six mois à compter de la date de ladite décision ou, si la Belgique soumet un plan de restructuration dans les six mois à compter de la même date, jusqu'à ce que la Commission adopte une décision finale sur la mesure.
(9)
Le 18 octobre 2011, les États membres concernés ont informé la Commission d'un ensemble de nouvelles mesures potentielles en vue d'un nouveau plan de restructuration ou de démantèlement de Dexia. Dans le cadre de cet ensemble de nouvelles mesures, la Belgique a notifié à la Commission, le 21 octobre 2011, une mesure de recours pour DBB à l'"Emergency Liquidity Assistance" (ci-après "ELA") pourvue d'une garantie de l'État belge. Cette mesure permet à DBB d'octroyer des financements à Dexia Crédit Local SA (ci-après "DCL").
(10)
Le 14 décembre 2011, la France, la Belgique et le Luxembourg ont également notifié à la Commission, dans le cadre de cet ensemble de nouvelles mesures, un projet de garantie temporaire des États membres concernés sur le refinancement de Dexia SA et de DCL (ci-après "la garantie temporaire de refinancement").
(11)
Par décision du 21 décembre 2011 (ci-après "la décision d'ouverture sur les aides supplémentaires à la restructuration de Dexia") (9), dans un souci de préservation de la stabilité financière, la Commission a décidé d'autoriser temporairement jusqu'au 31 mai 2012 la garantie temporaire de refinancement. Toutefois, par cette décision, la Commission a ouvert une procédure formelle d'examen concernant l'ensemble des mesures supplémentaires à la restructuration de Dexia depuis l'adoption de la décision conditionnelle (dont la garantie temporaire de refinancement) et a demandé aux États membres concernés que lui soit notifié, dans un délai de trois mois, un plan de restructuration de Dexia, ou à défaut de viabilité de Dexia, un plan de résolution ordonnée de Dexia.
(12)
Les 21 et 22 mars 2012, les États membres concernés ont notifié à la Commission un plan de résolution ordonnée de Dexia.
(13)
Le 25 mai 2012, les États membres concernés ont notifié à la Commission une demande de prorogation de la garantie temporaire de refinancement. Le 31 mai 2012, la Commission a adopté deux décisions.
(14)
Dans la première décision (ci-après "la décision d'extension de procédure"), la Commission a décidé d'étendre la procédure formelle d'examen du groupe Dexia afin d'examiner le plan de résolution ordonnée du groupe Dexia soumis par la Belgique, la France et le Luxembourg les 21 et 22 mars 2012 (10).
(15)
Dans la seconde décision (ci-après "la décision de prolongation de la garantie") (11), la Commission a approuvé temporairement, jusqu'à ce qu'elle prenne une décision finale sur le plan de résolution ordonnée de Dexia, la prolongation jusqu'au 30 septembre 2012 de la fenêtre d'émission de la garantie temporaire des États membres concernés sur le refinancement de Dexia SA et DCL, tout en étendant la procédure formelle d'examen à cette mesure.
(16)
Le 5 juin 2012 les États membres concernés ont notifié à la Commission une augmentation du plafond de la garantie temporaire jusqu'au montant maximal en principal de 55 milliards EUR. Dans sa décision du 6 juin 2012 (12), la Commission a approuvé temporairement, jusqu'à ce qu'elle prenne une décision finale sur le plan de résolution ordonnée de Dexia, l'augmentation du plafond de la garantie.
(17)
Le 6 octobre 2011, Dexia SA a annoncé, dans un communiqué de presse (13), être entrée en négociation exclusive avec un groupement d’investisseurs internationaux auquel participerait l’État du Luxembourg, en vue d'une cession de Dexia Banque Internationale à Luxembourg (ci-après "Dexia BIL"). Le conseil d’administration du groupe Dexia se prononcerait sur le contenu d’une offre éventuelle à l’issue de la période d’exclusivité.
(18)
Le 18 décembre 2011, la Commission a été informée qu'un protocole d'accord contraignant, portant sur la vente de la participation de 99,906 % dans Dexia BIL détenue par Dexia SA, était sur le point d'être conclu. Selon ce protocole d'accord, Precision Capital SA, un groupe d'investisseurs du Qatar, acquerra 90 % de la participation, les 10 % restants étant acquis par le Luxembourg. Certains actifs de Dexia BIL sont exclus du périmètre de cette vente.
(19)
La vente de Dexia BIL ne faisait pas partie des mesures approuvées par la Commission dans le cadre du plan de restructuration de Dexia approuvé le 26 février 2010. Elle n'a pas non plus été couverte par la procédure formelle d'examen ouverte par la décision de la Commission du 21 décembre 2011 concernant les mesures de restructuration notifiées à la Commission postérieurement à cette date.
(20)
La vente de Dexia BIL avait déjà été portée à la connaissance de la Commission avant le 21 décembre 2011. La vente de Dexia BIL sera donc analysée par la Commission séparément de la restructuration de Dexia non seulement en raison du besoin de sécurité juridique dans les plus brefs délais, mais aussi et surtout en raison de l'indépendance de la vente de Dexia BIL par rapport à la restructuration du groupe au vu des mesures d'aide approuvées temporairement en 2011, vu que ladite vente avait déjà été projetée depuis 2009 selon les informations reçues par la Commission et que Dexia BIL sera séparée juridiquement et économiquement de Dexia.
(21)
Le 23 mars 2012, le Luxembourg a formellement notifié à la Commission la vente de Dexia BIL.
(22)
Par décision du 3 avril 2012 (14), la Commission a informé le Luxembourg de sa décision d’ouvrir la procédure formelle d'examen prévue à l’article 108, paragraphe 2, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne à l'égard de la vente de Dexia BIL.
(23)
Le 4 mai 2012 et le 12 juin 2012, les autorités luxembourgeoises ont communiqué à la Commission des informations supplémentaires y compris une mise à jour par Dexia SA de la valorisation d'équité du prix de vente de Dexia BIL datée au 30 mai 2012 (ci-après "évaluation d'équité mise à jour").
(24)
La décision de la Commission d’ouvrir la procédure formelle d'examen a été publiée au Journal officiel de l’Union européenne (15). La Commission a invité les intéressés à présenter leurs observations sur la mesure en cause.
(25)
La Commission a reçu des observations à ce sujet de la part des intéressés. Elle les a transmises au Luxembourg en lui donnant la possibilité de les commenter, et a reçu les commentaires du Luxembourg par lettre du 28 juin 2012.
2. DESCRIPTION DES FAITS
2.1. Description du groupe Dexia
(26)
Dexia BIL fait partie du groupe Dexia. Née de la fusion en 1996 du Crédit Local de France et du Crédit communal de Belgique, Dexia était spécialisée dans les prêts aux collectivités locales mais comptait également quelques 5,5 millions de clients privés, principalement en Belgique, au Luxembourg et en Turquie.
(27)
Le groupe Dexia était organisé autour d'une maison mère holding (Dexia SA) et de trois filiales opérationnelles situées en France (DCL), en Belgique (DBB) et au Luxembourg (Dexia BIL).
Organigramme simplifié du Groupe au 30 septembre 2011
(i.e., avant mise en oeuvre des cessions annoncées lors du Conseil d'Administration de Dexia du 9 octobre 2011)
(28)
Le 20 octobre 2011, DBB a été vendue à l'État belge et, au 31 décembre 2011, le bilan consolidé du groupe Dexia (avec déconsolidation de DBB au 1er octobre 2011) s'élevait à 413 milliards EUR.
(29)
En plus de la cession de DBB intervenue le 20 octobre 2011, le groupe Dexia a annoncé la cession "à court terme" des entités suivantes:
-
Dexia BIL;
-
Dexia Municipal Agency
-
DenizBank;
-
Dexia Asset Management (ci-après "DAM")
-
RBC Dexia Investor Services (ci-après "RBCD").
(30)
Les parts des principaux actionnaires de Dexia SA sont les suivantes:
Nom du souscripteur
% détenu au 31 décembre 2011
Caisse des Dépôts et consignations
17,6 %
Holding Communal
14,3 %
Arco Group
12,0 %
Gouvernement français
5,7 %
Gouvernement fédéral belge
5,7 %
Ethias
5,0 %
3 Régions belges
5,7 %
CNP Assurances
3,0 %
Salariés
0,6 %
Autres
30,4 %
Source:
Dexia, Présentation des résultats financiers 2011, 23 février 2012, p.51; repris dans le plan de résolution ordonnée notifié à la Commission
2.2. Description de Dexia BIL
(31)
Dexia BIL est une des plus grandes banques commerciales du Luxembourg présentant une taille bilantaire de 41 milliards EUR au 30 juin 2011. Dexia BIL opère non seulement au Luxembourg, mais également dans d'autres pays comme la Suisse, le Royaume-Uni, certains pays d'Asie et du Moyen Orient, et ce, soit directement, soit à travers certaines de ses filiales. Dexia BIL détient également un important portefeuille de titres "legacy" d'une valeur de marché estimée au 30 septembre 2011 à environ [5 - 10] milliards EUR.
(32)
Dexia BIL est une des grandes banques à réseau de guichets au Luxembourg et est un acteur essentiel de l'économie locale aussi bien comme banque dépositaire des résidents personnes physiques et des entreprises que comme fournisseur de crédits de consommation, immobiliers et aux entreprises.
(33)
Selon les tableaux fournis par la Commission de surveillance du secteur financier ("CSSF"), autorité de surveillance du secteur financier luxembourgeois, Dexia BIL représente pour [10 - 15] % des résidents personnes physiques et pour [15 - 20] % des PMEs (petites et moyennes entreprises) résidentes, la banque de référence la plaçant à chaque fois en troisième position sur le marché luxembourgeois. Les parts de marché de Dexia BIL dans le système bancaire luxembourgeois sont d'environ [10 - 15] % en volume des dépôts, [10 - 15] % en volume des prêts et [5 - 10] % des actifs sous gestion dans le domaine de la banque privée.
2.3. Les difficultés de Dexia
(34)
Les difficultés rencontrées par le groupe Dexia pendant la crise financière de l'automne 2008 ont été décrites dans la décision du 26 février 2010. Les difficultés plus récentes auxquelles Dexia a été confrontée peuvent être résumées comme suit.
(35)
Tout d'abord, l'aggravation de la crise des dettes souveraines, à laquelle sont confrontées de nombreuses banques européennes, a conduit à une méfiance de plus en plus grande de la part des investisseurs envers des contreparties bancaires, ne permettant plus à ces dernières d'obtenir du financement dans des volumes et des conditions satisfaisantes.
(36)
En outre, étant particulièrement surexposée au risque souverain et para-souverain, le groupe Dexia a fait l'objet d'une méfiance accrue des investisseurs. En effet, Dexia présente à ses actifs de nombreux prêts et/ou obligations de pays et/ou de collectivités locales et régionales dans des pays perçus à risque par le marché.
(37)
De plus, la crise actuelle est intervenue alors même que Dexia n'a pas eu le temps de finaliser la mise en œuvre de son plan de restructuration, qui aurait affiché un profil de risque de liquidité nettement plus renforcé. Dexia présentant un profil de liquidité encore particulièrement vulnérable et le marché connaissant particulièrement la vulnérabilité de Dexia, Dexia a peut-être davantage que d'autres banques fait l'objet d'une méfiance accrue.
(38)
Les besoins de financement de Dexia ont particulièrement augmenté du fait des éléments suivants:
(i)
La forte baisse des taux d'intérêt durant l'été 2011 a augmenté d'au moins [5 - 20] milliards EUR le besoin d'apport de collateral pour faire face aux appels de marge liés à la variation de la valeur de marché du portefeuille d'instruments dérivés de taux utilisés en couverture du bilan;
(ii)
De nombreuses émissions obligataires (en particulier les émissions garanties par les Etats précédemment émises par Dexia) sont arrivées à échéance à un moment où les conditions de marché pour refinancer ces obligations n'étaient pas optimales;
(iii)
La forte baisse de valeur de marché et, la baisse de qualité crédit des actifs que Dexia utilise à titre de sûretés pour obtenir du financement
(iv)
La perte de confiance d'une grande partie des investisseurs, suite, entre autres, à l'annonce des pertes importances du deuxième trimestre 2011 (de près de 4 milliards EUR) et de dégradations de certaines agences de notation;
(v)
Les difficultés de Dexia ont également conduit à des retraits massifs de dépôts de clients en Belgique et au Luxembourg en octobre 2011.
(39)
Vu l'incapacité pour Dexia de se refinancer sur les marchés et […] (16), Dexia a dû dans un premier temps recourir à une nouvelle mesure d'ELA de la part de la Banque nationale de Belgique et de la Banque de France respectivement. C'est dans ces circonstances que les États membres concernés ont octroyé la garantie temporaire de refinancement en faveur de Dexia.
(40)
Bien que Dexia BIL n'ait pas été à l'origine des problèmes du groupe Dexia, […], elle a fait face à une forte réduction de ses dépôts, et ce, en particulier entre le 30 septembre 2011 et le 10 octobre 2011, période durant laquelle les dépôts ont baissé de [1 - 5] milliards EUR (passant de [5 - 15] milliards EUR à [5 - 15] milliards EUR). Les pertes de dépôts se sont ensuite stabilisées suite à l'annonce d'une série de mesures visant à démanteler le groupe Dexia et à sécuriser certaines filiales du groupe (dont Dexia BIL). En particulier, Dexia avait annoncé le 6 octobre 2011 être entrée en discussion avec un groupe d'investisseurs et le Luxembourg en vue de leur vendre Dexia BIL. Après avoir connu un plancher de [5 - 15] milliards EUR le 22 novembre 2011, Dexia BIL a depuis lors pu afficher une légère progression de ses dépôts à [5 - 15] milliards EUR le 14 décembre 2011.
2.4. Description de la mesure de vente de Dexia BIL
(41)
Le Luxembourg a notifié, le 23 mars 2012, la cession de Dexia BIL. La clôture de la vente est soumise à l'accord préalable de la Commission.
(42)
La mesure de cession de Dexia BIL notifiée à la Commission n'a pas fait objet de procédure d'appel d'offres formelle. Selon les autorités luxembourgeoises, la cession de Dexia BIL était apparemment envisagée depuis longtemps par Dexia qui a contacté à cet effet une série d'opérateurs entre 2009 et 2011, notamment […]. […]. Les discussions menées ont été plus ou moins avancées, mais aucun de ces opérateurs n'a soumis un projet d'acquisition concret pour Dexia BIL.
(43)
Finalement les contacts avec Precision Capital ont abouti à l'entrée en négociation exclusive annoncée le 6 octobre 2011. Un protocole d'accord contraignant, portant sur la vente de la participation de 99,906 % dans Dexia BIL détenue par Dexia, a été conclu par un Mémorandum of Understanding le 20 décembre 2011 (ci-après "MoU"). Selon ce protocole d'accord, Precision Capital acquerra 90 % de la participation de la cession, les 10 % restants étant acquis par le Luxembourg aux mêmes termes et conditions que Precision Capital.
(44)
Certains actifs de Dexia BIL sont exclus du périmètre de cette vente et de fait, la cession ne porte que sur une partie de Dexia BIL, à savoir les activités retail et banque privée (ci-après "les activités cédées"). Plus précisément sont exclus du périmètre de la vente: la participation de 51 % détenue par Dexia BIL dans DAM, la participation de 50 % détenue par Dexia BIL dans RBCD, la participation de 40 % dans Popular Banca Privada, le portefeuille de titres "legacy" de Dexia BIL (ainsi que certains produits dérivés y associés), les participations de Dexia BIL dans Dexia LDG Banque et Parfipar. Les activités susmentionnées seront transférées à Dexia avant la clôture de la transaction avec une clause de récupération du produit net des cessions par Dexia BIL. De plus, le MoU prévoit comme condition préalable à la vente l'élimination de tous les prêts et emprunts non sécurisés auprès d'entités du groupe Dexia et l'élimination de nombreux prêts et emprunts sécurisés auprès d'entités du groupe Dexia. Au 10 février 2012 le financement octroyé aux autres entités du groupe était d'environ [0 - 5] milliards EUR dont moins de [500 - 800] millions de financements sécurisés. L'exclusion de tous ces actifs permettra de réduire les actifs totaux de Dexia BIL d'environ 16,9 milliards EUR par rapport aux actifs totaux de 41 milliards EUR au 30 juin 2011 (soit une réduction des actifs totaux de 40 % et des actifs pondérés par les risques de 50 %).
(45)
La mesure notifiée stipule qu'au moment de la clôture de la vente, Dexia BIL sera pourvue d'un ratio Common Equity Tier 1 sous Bâle III d'exactement 9 %.
(46)
Le prix de vente est fixé à 730 millions EUR avec un ratio de Common Equity Tier 1 de Dexia BIL d'exactement 9 % au moment de la clôture. En cas d'excès de capital au moment de la clôture par rapport aux 9 % de Common Equity Tier 1 sous Bâle III, le prix de vente est ajusté de l'excès de capital disponible à la clôture. En cas de manque de capital par rapport aux 9 % de Common Equity Tier 1, ce découvert est compensé par Dexia SA.
(47)
La mesure notifiée du 23 mars 2012 comprenait une clause prévoyant que si Dexia SA ou une entité du groupe Dexia obtient une garantie en faveur d'un acquéreur de la part d'un Etat pour ses obligations d'indemnisation sous des garanties contractuelles spécifiques à cette cession envers cet acquéreur, et dans la mesure où l'acquéreur en question est une entité privée (non contrôlée directement ou indirectement par des entités publiques), Dexia s'engage à faire en sorte qu'une garantie similaire soit octroyée par le même garant (ou un garant alternatif ayant le même rating) à des conditions similaires et pour des obligations contractuelles similaires envers les acquéreurs sous les contrats de cession. Cette obligation devait s'appliquer jusqu'au 1er janvier 2017 (ci-après "clause 3.3.5"). Or, cette clause a été abandonnée par la suite et n'a pas été reprise dans les contrats définitifs de cession d'actions qui se sont substitués au MoU.
(48)
Préalablement à la finalisation du MoU, des scénarios d'avant-projet de cession de Dexia BIL ont été soumis à une évaluation d'équité de prix par un Tiers (17). Cette évaluation du 10 décembre 2011 s'est faite selon trois méthodes différentes (18) et conclut à une valeur de prix comprise dans une fourchette entre [600 - 700] et [800 - 900] millions d'EUR. La mise à jour du 30 mai 2012 de cette évaluation mène aux mêmes conclusions.
2.5. Description des raisons ayant conduit à l'ouverture de la procédure formelle d'examen
(49)
Dans sa décision d'ouverture la Commission a estimé qu'à ce stade elle ne pouvait pas conclure que la transaction ne contenait aucun élément d'aide.
(50)
La Commission a estimé que la clause 3.3.5 contenait potentiellement des aides d'Etat.
(51)
La Commission a également estimé que le processus de cession de Dexia BIL ne s'est pas déroulé de façon ouverte, transparente et non discriminatoire. Le processus de cession a été limité à des négociations bilatérales avec un certain nombre d'acquéreurs potentiels sans procédure d'appel d'offre. La Commission ne pouvait donc pas conclure que le processus de vente a été de nature à assurer la formation d’un prix de marché et par conséquent ne comportait pas d’éléments d’aide d’Etat.
(52)
Selon la Commission, l'évaluation d'équité de prix par un Tiers (19) a été établie au cours des négociations et avant la fixation des conditions exactes du MoU du 20 décembre 2011 ayant fait l'objet de la notification du 23 mars 2012. La Commission avait donc des doutes quant à la prise en compte dans l'évaluation d'équité du périmètre exact des activités cédées ainsi que des conditions de la mesure notifiée y compris la clause de récupération du produit net des cessions par Dexia BIL et la clause 3.3.5.
(53)
La Commission ne pouvait donc pas conclure que les conditions de la cession de Dexia BIL, dans le cadre des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur l'évaluation adéquate de la transaction eu égard en particulier au périmètre d'activités de la cession et la clause potentielle 3.3.5, ont mené à la cession au prix de marché.
3. OBSERVATIONS DES TIERS INTERESSES
(54)
A la suite de la publication de la procédure formelle d'examen du 3 avril 2012, la Commission a reçu des observations de deux parties tierces intéressées.
(55)
Une des observations reçues (ci-après "observation A") de la part d'une association d'investisseurs concerne la hauteur du prix d'achat. Cette association estime que le prix de vente de Dexia BIL est trop bas, en particulier compte tenu des bonnes performances de Dexia BIL dans le passé.
(56)
L'autre partie tierce, un actionnaire de Dexia SA, a formulé dans ses observations (ci-après "observation B") des doutes concernant le comportement de Dexia SA, de Dexia BIL et des personnes et organes supposés contrôler ces sociétés depuis 1998. Cet actionnaire estime aussi que les flux d'informations de Dexia SA envers ses actionnaires sont insuffisants. Cet actionnaire considère également que les procès-verbaux et annexes de ses propres interventions lors des Assemblées générales depuis 1999 ainsi que toutes les correspondances entre lui-même, Dexia SA, Dexia BIL et ses administrateurs auraient dû être transmis par Dexia SA aux acquéreurs potentiels de Dexia BIL.
4. OBSERVATIONS DE DEXIA SA
(57)
Dexia SA souligne que la cession de Dexia BIL est une étape importante pour la stabilisation de la situation de Dexia BIL après les pertes de dépôts subies au début du mois d'octobre 2011. Il est indispensable d'apporter dès que possible aux parties à la transaction la confirmation d'absence d'éléments d'aide dans la cession de Dexia BIL.
(58)
Dans la mesure où la clause 3.3.5 n’a pas été reprise dans les contrats définitifs de cession d’actions qui se sont substitués au MoU, ces préoccupations n’ont plus lieu d’être.
(59)
Les nombreuses prises de contact de Dexia SA avec d’éventuels acquéreurs depuis 2009, combinées avec l’annonce officielle dès le 6 octobre 2011 d’une cession potentielle de Dexia BIL à un groupe d’investisseurs international, avaient rendu publique la cession projetée de Dexia BIL. L’exclusivité n’a formellement été accordée que plus de deux semaines plus tard et d’autres candidats sérieux intéressés à la reprise de Dexia BIL auraient donc amplement eu le temps de se faire connaître le cas échéant. Par ailleurs, les conditions de la cession de Dexia BIL ont été déterminées par Dexia SA avec Precision Capital dans le cadre d’une négociation at arms’ length entre opérateurs privés, sous leur propre responsabilité et sans engager des ressources d’Etat. En outre, il était urgent de trouver un repreneur pour Dexia BIL afin de protéger les déposants et clients de la banque, de préserver la valeur de la banque, et d'enrayer des risques de contagion sur le reste du système financier. Dans ces circonstances, le processus de cession de Dexia BIL peut être assimilé à un processus ouvert, transparent et non discriminatoire, de nature à assurer la formation d’un prix de marché. Par conséquent il ne comporte pas d’éléments d’aide d’Etat.
(60)
L’évaluation d'équité de décembre 2011 portait sur le nouveau périmètre de Dexia BIL (les activités cédées) ce qui est confirmé par l'évaluation d'équité mise à jour le 30 mai 2012.
(61)
Le prix de vente est basé sur un ratio de fonds propres « Core Equity Tier 1 » sous Bâle III de 9 % au moment de la clôture. En cas de différence entre ce niveau et le niveau de capital au moment de la clôture de la cession, la clause d’ajustement garantit le remboursement de celle-ci par les acheteurs ou le vendeur et/ou un ajustement du prix de cession. Dans ces conditions, Dexia SA considère que la valorisation des participations ou des actifs exclus de la transaction n’entre pas en compte dans la détermination du prix de marché.
(62)
Dexia BIL n’a pas bénéficié directement des anciennes aides reçues par le groupe Dexia. Au contraire, depuis fin 2008, Dexia BIL a constamment été fournisseur net de liquidité au groupe Dexia. En outre, la Commission ne saurait présumer que, en raison de son appartenance à un groupe d’entreprises, une entreprise a bénéficié des aides reçues par celui-ci, en particulier lorsque, comme en l’espèce, les mécanismes de transfert existant au sein du groupe ont été utilisés uniquement au détriment de l’entreprise et non à son profit (20). De même, la Commission ne saurait présumer, que la transaction est imputable à l’Etat ou engage des ressources d’Etat alors même qu’elle est réalisée at arms’ length entre Dexia et l’acquéreur et sans engagement de ressources d’Etat.
(63)
En tout état de cause, Dexia SA souligne que l’acquisition de Dexia BIL au prix de marché suffit à éliminer la possibilité d’une transmission potentielle des anciennes aides reçues par Dexia groupe à l’acquéreur comme à l’entité cédée Dexia BIL. (21)
(64)
La cession de Dexia BIL ne saurait inclure de nouvelles aides dans la mesure où l’acquisition par l’Etat luxembourgeois se fait sans injection de nouveau capital dans Dexia BIL par l’Etat luxembourgeois. A cet égard, Dexia SA souligne qu’en l’absence d’aides additionnelles, la cession de Dexia BIL ne crée pas de distorsions de concurrence, de sorte qu’il n’est pas nécessaire d’imposer des mesures additionnelles pour limiter les distorsions de concurrence. En tout état de cause, la réduction de la taille de Dexia BIL au titre des activités exclues de la cession est suffisamment importante pour ne pas nécessiter de mesures additionnelles.
5. OBSERVATIONS DU LUXEMBOURG
(65)
Le Luxembourg considère que la vente de Dexia BIL représente une solution privée de marché et ne contient aucun élément d'aide d'État.
(66)
Le Luxembourg observe que le projet de cession de Dexia BIL a été annoncé officiellement le 6 octobre 2011, soit avant la date de l'annonce des garanties additionnelles sur nouveau refinancement octroyées par les États membres concernés) à Dexia SA et DCL.
(67)
Le Luxembourg souligne que Dexia BIL est une des grandes banques à réseau de guichets au Luxembourg et est un acteur essentiel de l'économie locale aussi bien comme banque dépositaire des résidents personnes physiques et des entreprises que comme fournisseur de crédits de consommation, immobiliers et aux entreprises. Dexia BIL joue un rôle systémique dans l'économie luxembourgeoise (22) et une défaillance de cette banque (voire même seulement des incertitudes sur son sort) aurait des effets extrêmement graves sur la stabilité du système financier du Luxembourg et de l'économie luxembourgeoise en général, qui pourraient également être ressentis dans les pays limitrophes.
(68)
Selon les autorités luxembourgeoises, il n'y a aucun avantage pour Dexia SA ou pour Dexia BIL découlant de la reprise par l'Etat luxembourgeois d'une part de 10 % de Dexia BIL, car la reprise a lieu dans des conditions de marché, le prix payé et les conditions étant les mêmes que pour Precision Capital.
(69)
Le Luxembourg observe aussi que la cession de Dexia BIL était envisagée depuis longtemps par Dexia SA qui a contacté à cet effet une série d'opérateurs entre 2009 et 2011, notamment […]. Les discussions menées ont été plus ou moins avancées, mais aucun de ces opérateurs n'a manifesté d'intérêt pour Dexia BIL. Si les autorités luxembourgeoises reconnaissent que le processus n'a pas constitué un appel d'offres formel, elles observent qu'il est peu probable qu'un appel d'offres formel aurait abouti à un résultat différent. Un tel appel d'offres n'a pas pu être organisé dans un délai raccourci dicté par l'érosion accélérée de dépôts de Dexia BIL fin septembre 2011 en raison des rumeurs sur les difficultés du groupe Dexia et de la dégradation de la note de Dexia SA par l'agence de notation Moody's le 3 octobre 2011, qui se sont ajoutées aux rumeurs entourant le système bancaire européen, à la crise de la dette souveraine et aux difficultés de la zone euro. Cette situation d'urgence a mené à l'annonce de la cession projetée de Dexia BIL et de l'entrée en négociations avec Precision Capital le 6 octobre 2011. Entre cette date et l'ouverture de négociations exclusives (23), aucune autre manifestation d'intérêts ou offre sérieuse n'a été reçue, malgré […] manifestations d'autres investisseurs potentiels (24).
(70)
Selon les autorités luxembourgeoises, un processus d'appel d'offres informel, organisé dans un délai raccourci et selon des procédures particulières imposées par les circonstances, pourrait être considéré comme un processus ouvert, transparent et non discriminatoire qui garantit la formation d'un prix de marché. Les autorités luxembourgeoises observent aussi qu'une évaluation d'équité du prix en date du 10 décembre 2011 et sa mise à jour du 30 mai 2012 concluent que le prix paraît équitable dans le contexte actuel des marchés et que la Commission aurait déjà admis que la valorisation d'une entreprise puisse être conforme à un prix de marché sur la base d'une évaluation d'équité du prix réalisée par un expert indépendant.
(71)
Depuis fin 2008, Dexia BIL a constamment été fournisseur net de liquidités aux autres entités du groupe. Quant à la nouvelle garantie temporaire autorisée à titre provisoire par la Commission le 21 décembre 2011, Dexia BIL n'est pas une entité garantie et ne bénéficie pas de cette garantie temporaire.
(72)
Par ailleurs, les autorités luxembourgeoises observent que Dexia BIL aura une position de liquidité forte après cession, elle se concentrera sur une activité de banque de détail et de banque privée et aura coupé des liens avec le groupe Dexia résiduel à travers l'extraction du portefeuille "legacy" et de Dexia LDG et de la cession des participations dans RBCD et DAM. De même, le MoU est basé sur une absence de financement par Dexia BIL de Dexia SA ou d'autres entités du groupe résiduel après la cession
(73)
Le Luxembourg demande également que Dexia BIL ne soit plus assujettie aux conditions et engagements de la décision du 26 février 2010, ni au nouveau plan de restructuration ou de résolution ordonnée de Dexia à élaborer dans le cadre de la décision du 21 décembre 2011. La soumission au plan de restructuration approuvé par la décision du 26 février 2010 et aux conditions et engagements prévues par ce plan est liée à l'appartenance de Dexia BIL au groupe Dexia, qui est seul identifié comme bénéficiaire des aides octroyées dans les décisions précitées. Ce point est d'ailleurs apparent dans la plupart des engagements du plan de restructuration de Dexia, qui s'appliquent au groupe Dexia ou à Dexia SA et ne concernent Dexia BIL que dans la mesure où celle-ci est une filiale du groupe et constitue une même unité économique avec Dexia SA. En tout état de cause, la cession Dexia BIL ne contient aucun élément d'aide d'Etat et est réalisée à un prix de marché.
(74
Dans ses observations concernant la décision d'ouverture, le Luxembourg confirme que la clause 3.3.5 n’a pas été reprise dans les contrats définitifs de cession d’actions qui se sont substitués au MoU, et que ces préoccupations n’ont plus lieu d’être.
(75)
Les autorités luxembourgeoises confirment aussi que le périmètre de l'évaluation d'équité reprend exactement le périmètre des activités cédées. De plus, le mécanisme d'ajustement par rapport au niveau exact de 9 % Common Equity Tier 1 sous Bâle III permet d'assurer que la valeur des activités exclues de la transaction (considérant (36)) n'a pas d'impact financier pour l'acquéreur, ni positif, ni négatif. Les autorités luxembourgeoises renvoient également sur l'évaluation d'équité mise à jour [fin] mai 2012 partageant ces mêmes conclusions. Ainsi, le prix de cession de Dexia BIL peut être considéré comme un prix de marché, ce qui exclut toute transmission d'aide à cet égard.
(76)
Finalement, les autorités luxembourgeoises se rallient aux observations de Dexia SA. (partie 4 ci-dessus).
(77)
Les autorités luxembourgeoises estiment que les affirmations de l'observation A se basent sur des données éparses et ne font pas l'objet d'une analyse complète de la situation. Notamment, il n'y est pas tenu compte des termes précis de la transaction. A cet égard, les autorités luxembourgeoises renvoient aux différents documents transmis à la Commission par les autorités luxembourgeoises et Dexia SA, notamment les évaluations d'équité de prix par des tiers, qui concluent que le prix payé est un prix équitable au vu des termes de la transaction. Ceci ressort de l'évaluation des tiers du 10 décembre 2011 et a fait l'objet d'une confirmation en date du 30 mai 2012 par le même cabinet, à savoir […].
(78)
Par ailleurs, il ressort clairement du dossier dont dispose la Commission que l'Etat luxembourgeois n'a ni offert ni octroyé des garanties à l'acheteur.
(79)
Les autorités luxembourgeoises constatent donc que les observations A semblent basées sur des informations incomplètes et contiennent des affirmations erronées, sans le moindre élément de preuve par ailleurs, de sorte qu'elles prient la Commission de ne pas en tenir compte dans le cadre de sa décision finale, sinon, de se reporter aux explications des autorités luxembourgeoises et de Dexia SA dans leurs échanges avec la Commission qui répondent amplement aux questions soulevées et permettent d'écarter les critiques formulées.
(80)
Les autorités luxembourgeoises constatent que l'observation B consiste en une série d'échanges de lettres de cette partie tierce avec des dirigeants de Dexia SA et Dexia BIL, ou encore avec des autorités de surveillance, entre 2005 et fin 2011, sans lien direct avec la cession de Dexia BIL. Elles concernent différentes demandes et critiques envers Dexia SA quant à la non prise en compte de certaines questions relatives à des événements largement antérieurs à la cession de Dexia BIL, qui est seule concernée par la présente décision sur la vente de Dexia BIL. Les autorités luxembourgeoises prient donc la Commission d'écarter ces documents pour manque de pertinence.
(81)
Les autorités luxembourgeoises notent que Dexia SA conclut (voir point 4 ci-dessus) que la transaction Dexia BIL se fait à un prix de marché et sans élément d'aide. Cette conclusion étant conforme aux conclusions des autorités luxembourgeoises, ces observations n'appellent donc pas d'autres remarques de leur part.
(82)
A titre de conclusion, les autorités luxembourgeoises constatent qu'aucune observation de tiers n'a été transmise qui serait de nature à remettre en cause les développements contenus dans leur notification et dans leurs observations. Les autorités luxembourgeoises notent par ailleurs qu'aucune des observations des tiers n'est de nature à remettre en cause l'argument selon lequel le processus de la cession de Dexia BIL doit pouvoir être assimilé, conformément à la pratique décisionnelle de la Commission, à un processus ouvert, transparent et non-discriminatoire de nature à garantir que la transaction s'est faite au prix de marché. Les autorités luxembourgeoises maintiennent donc que la transaction s'est faite sans élément d'aide.
6. APPRECIATION SUR L'EXISTENCE DE L'AIDE
(83)
L'article 107, paragraphe 1, du TFUE prévoit que, sauf dérogations prévues par les traités, sont incompatibles avec le marché intérieur, dans la mesure où elles affectent les échanges entre Etats membres, les aides accordées par les Etats ou au moyen de ressources d'Etat sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.
(84)
Dexia BIL est active au niveau européen et donc clairement en concurrence avec d'autres acteurs de marché étrangers. La Commission considère donc qu'une aide potentielle dans la vente de Dexia BIL affecterait les échanges entre Etats membres et fausserait ou menacerait de fausser la concurrence.
(85)
Dans sa décision du 26 février 2010, la Commission a déjà établi que les aides reçues par Dexia sous forme de capital, de garanties de financement, d'ELA assortie d'une garantie d'Etat et de soutien aux actifs dépréciés (mesure FSA) étaient constitutives d'aides d'Etat (octroyées par la Belgique, le Luxembourg et la France). Il est donc nécessaire de vérifier que l'activité cédée ne conserve pas le bénéfice des aides reçues antérieurement par Dexia.
(86)
Selon l'arrêt de la Cour du 8 mai 2003Italie et SIM 2 / Commission (25), sur lequel la Commission s'est basée dans ses décisions Olympic Airlines (26) et Alitalia (27), l'examen de la continuité économique entre l'ancienne entreprise et les nouvelles structures se fait au moyen d'un faisceau d'indices. Au titre de ces indices, figurent notamment l'objet de la vente, le prix du transfert, l'identité des actionnaires ou des propriétaires de l'entreprise repreneuse ou de l'entreprise acquise. Ceci a été confirmé par le Tribunal dans son arrêt du 28 mars 2012Ryanair / Commission (28), qui a confirmé la décision Alitalia.
(87)
En ce qui concerne l'objet de la vente, le périmètre des activités cédées se limite aux activités retail et banque privée qui ne semblent pas avoir été la cause des problèmes du groupe Dexia ayant nécessité l'octroi d'aides d'Etat. La Commission note aussi que la partie du portefeuille titres legacy du groupe détenue par Dexia BIL, liée aux problèmes de refinancement du groupe ayant contribué au besoin d'aides d'état déjà approuvées par la décision du 26 février 2010, ne fait pas partie des activités cédées. D'un point de vue quantitatif le périmètre des activités cédées représente environ 60 % de la somme de bilan de Dexia BIL et [0 - 10] % de la somme de bilan du groupe Dexia.
(88)
Il n'y a pas de lien entre l'acquéreur privé Precision Capital et les actionnaires actuels de Dexia SA, ce qui remplit ainsi le critère d'indépendance de l'acquéreur privé par rapport à Dexia SA dans ses prises de décision et de stratégie des activités cédées de Dexia BIL.
(89)
Par ailleurs, une acquisition au prix de marché des activités cédées permettrait d'assurer que l'acquéreur paye adéquatement pour les aides dont cette partie de Dexia BIL aurait pu bénéficier en tant qu'entité du groupe Dexia et que le prix de la transaction de cession de Dexia BIL ne contient donc pas d'éléments d'aide.
(90)
Suite à la décision d'ouverture, la Commission a reçu des informations supplémentaires sur l'évaluation du prix de marché.
(91)
La Commission note que la vente de Dexia BIL a été soumise à une première évaluation d'équité de prix par un tiers, en date du 10 décembre 2011, suivie par une mise à jour du 30 mai 2012. Ces évaluations ont été faites selon trois méthodes différentes: (i) la méthode d'actualisation des "cash flows to equity" sur la base des flux distribuables aux actionnaires sous réserve de la satisfaction des ratios réglementaires pour le Core Tier 1; (ii) la méthode du "price to book ratio", sur base de l'excès de rentabilité par rapport au coût du capital; (iii) la méthode des comparables boursiers. La première évaluation d'équité de prix par un Tiers, datée du 10 décembre 2011, conclut à une valeur de prix comprise dans une fourchette entre [600 - 700] et [800 - 900] millions EUR. La mise à jour de cette évaluation, datée du 30 mai 2012, confirme que celle-ci a pris en compte exactement le périmètre des activités cédées et mène aux mêmes conclusions selon lesquelles le prix d'équité est compris dans une fourchette entre [600 - 700] et [800 - 900] millions EUR. La Commission a revu ces évaluations d'équité. Elle constate que ces évaluations se basent sur des méthodes standard généralement applicables dans ce domaine et prennent en compte les conditions et le périmètre exacts de la transaction.
(92)
Le prix de la transaction de 730 millions EUR est compris dans la fourchette des évaluations d'équité. Il n'y a donc pas d'indication que le prix payé se situerait en-dessous ou au-dessus du prix de marché. Dès lors, le prix de cession de Dexia BIL peut être considéré comme un prix de marché, ce qui exclut également toute transmission, lors de la cession, de l'aide potentiellement antérieurement octroyée à Dexia.
(93)
Certaines activités de Dexia BIL sont exclues du périmètre de cette vente (considérant (36)). Ces activités seront transférées à Dexia SA avant la clôture de la transaction avec une clause de récupération du produit net des cessions par Dexia BIL. La Commission note que les informations supplémentaires reçues à la suite de la décision d'ouverture confirment que la valorisation des activités exclues de la transaction n’entre pas en compte dans la détermination du prix de marché. Le prix de vente est basé sur un ratio de fonds propres Common Equity Tier 1 sous Bâle III de exactement 9 % au moment de la clôture. En cas de différence entre ce niveau et le niveau de capital au moment de la clôture de la cession, la clause d’ajustement garantit le remboursement de celle-ci par les acheteurs ou le vendeur et/ou un ajustement du prix de cession. La valorisation des participations ou des actifs exclus de la transaction n’entre donc pas en compte dans la détermination du prix de marché. Cette clause d'ajustement a également été prise en compte dans les valorisations d'équité.
(94)
Dans sa décision d'ouverture, la Commission a noté que l'Etat luxembourgeois participe dans la cession de Dexia BIL en tant qu'acquéreur d'une participation de 10 %, sous les mêmes conditions que Precision Capital. Il est donc évident que la participation du Luxembourg implique des ressources d'Etat. Or, vu que le Luxembourg participe aux mêmes conditions que Precision Capital, la Commission estime qu'à priori le Luxembourg agit comme un investisseur privé, ce qui exclut une aide en relation avec la participation de 10 % du Luxembourg.
(95)
Dans sa décision d'ouverture, la Commission a également noté que Precision Capital et l'Etat luxembourgeois envisagent de supprimer la clause 3.3.5. La Commission a noté que par cette clause, Dexia SA s'engagerait à obtenir à posteriori des garanties d'Etat en faveur de l'acquéreur de Dexia BIL. Ainsi, une activation de cette clause ferait potentiellement appel à des ressources d'Etat sous forme de garanties. De plus, la présence même de cette clause serait de nature à octroyer des bénéfices à l'acquéreur de Dexia BIL. A la suite de la décision d'ouverture, la Commission a reçu des informations supplémentaires confirmant que la clause 3.3.5 n'a pas été reprise dans les contrats définitifs de cession d'actions qui se sont substitués au MoU. La Commission conclut donc que, vu l'abandon de cette clause qui n'a pas été mise en œuvre, il n'y a pas d'éléments d'aide à cet égard.
7. CONCLUSION
(96)
Pour les raisons exposées ci-dessus, la Commission conclut que la mesure consistant en la vente de Dexia BIL ne constitue pas une aide au sens de l’article 107, paragraphe 1, du TFUE. Notamment, elle ne constitue pas une nouvelle aide ni pour Dexia SA ni pour Dexia BIL.
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
La mesure de vente de Dexia BIL ne constitue pas une aide au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
La mise en œuvre de cette mesure est par conséquent autorisée.
Article 2
Le Grand-Duché de Luxembourg est destinataire de la présente décision.
Fait à Bruxelles, le 25 juillet 2012.